56 



vi nu til Dags maa forlange. Det første Hefte behandler Droslerne, 

 og der følges de kendte Spor. For hver Art anføres kun ét syste- 

 matisk Navn, og dernæst svenske, norske, danske, finske og lappiske 

 Betegnelser for Fuglene, hvorefter følger Beskrivelse af Fuglen, dens 

 Udbredelse og Biologi. Saaledes som Planen for Værket er lagt, 

 kan der ikke siges synderlig imod Teksten som Helhed, men sikkert 

 vilde mange ønske en noget fyldigere og mere indgaaende Omtale 

 af den enkelte Arts Liv; ved et Værk, der for Billedstoffets Vedkom- 

 mende er saa stort anlagt, vilde en rigeligere Tekst sikkert have 

 været paa Plads. At danske Forhold under disse Omstændigheder 

 ikke kan optage nogen stor Plads, er selvfølgeligt (Medarbejder for 

 Danmark er Mag. se. R. Hør ring). Følgerne af Tekstens Kortfattet- 

 hed springer flere Steder i Øjnene; naar der staar om Sangdroslen, 

 at den kommer regelmæssig til Sverig de sidste Dage i Marts eller 

 de første Dage af April, da er det jo sikkert generaliseret i altfor høj 

 Grad. I den almindelige Beskrivelse af Drosselfuglene hævdes, at 

 Droslerne i Norden kun lægger et Kuld Æg; her i Danmark er 

 2 Kuld det almindelige for Drossel og Solsort, og for den sidstes 

 Vedkommende vilde det tredje vist ikke overraske. Ved Omtalen af 

 Solsorten savner man Oplysninger om, hvorvidt Fuglen ikke ogsaa 

 i Sverig som i Danmark og hele det øvrige Evropa i Løbet af de 

 sidste Aartier delvis har ændret Levevis og er bleven en By- og 

 Havefugl; dens voksende Udbredelse i Danmark nævnes, hvad sikkert 

 alle vil erkende er rigtigt; derimod vil neppe mange gaa ind paa, 

 at den endnu omkring 1880 var »ret sjelden« her. 



Værket vil udkomme i 40 Hefter med mindst et Ark Tekst og 

 4 Tavler, og den samlede Pris vil blive 120 Kr. Det vil sikkert 

 blive et godt Hjælpemiddel til Udbredelse af ornithologisk Kundskab 

 og være en Pryd for en Bogsamling; man maa haabe, at Forfatternes 

 og Forlagets Tiltro til det ornithologiske Publikum i de nordiske 

 Lande ikke maa blive gjort til Skamme. O. H. 



HÆTTEMAAGEN (LARUS RIDIBUNDUS). DENS LIV I BILLEDER OG ORD. 

 FOTOGRAFIER EFTER NATUREN AF C. RUBOW. 



(Gyldendalske Boghandel, Nordisk Forlag 1911) 



Som et smukt Sidestykke til »Stormmaagen« har C.Rubow 

 iaar udsendt ovennævnte Bog, der indeholder en Række særdeles 

 smukke Billeder af Hættemaagen ude og hjemme. De fleste Foto- 

 grafier ere tagne paa Øen Egholm i Store Bælt, (se D. O. F.s Tids- 

 skrift, IV Aarg. , S. 168), men en Del her i Byen, hvor jo Hætte- 

 maagen i de senere Aar er bleven en hyppig og velset Vintergæst. 

 Paa nogle Sider bag i Bogen giver Forf. os — efter at have gjort 

 Rede for Hættemaagens geografiske Udbredelse, Fældning, Føde og 

 Yngleforhold — en Del morsomme Iagttagelser fra dens Familieliv 

 paa Egholm og skildrer sluttelig ret udførligt, hvorledes »Byens 

 Maage« ter sig under sit Vinterophold her i Staden. 



