109 



skillige Graders Frost og i mange Graders Varme — altsammen 

 uden at kunne opdage, at Ringen har generet dem«. Een af mine 

 Stære, som i to paa hinanden følgende Aar havde Rede ved vort 

 Hus og som jeg havde Lejhghed til at se mange Gange om Da- 

 gen, havde jeg givet en Ring paa hvert Ben, men heller ikke 

 det hæmmede dens Bevægelser i mindste Maade. 



Jeg har haft en Musevaage, en Ravn og en Krikand, alle med 

 Ring om Foden, i Fangenskab i nogle Uger, og i et lignende 

 Tidsrum haft Lejlighed til i faa Alens Afstand at iagttage ringede 

 Storkeunger paa deres Rede med samme Resultat: Ringen ge- 

 nerer ikke. 



Af Skemaet S. 106 vil det fremgaa, at den Fugl, der faar for- 

 holdsvis mest at bære paa, er Stæren^; men selv for et meget 

 lille Eksemplar vil det ikke blive til mere end hvad f. Eks. hdt 

 vaad Jord, der hænger fast ved Fuglens Fødder, kan veje. Eller 

 man læse følgende Betragtning: Et Par almindehge Lædersko 

 vejer c. 750 Gr. til en Mand paa c. 75 Kilogram. Skoenes Vægt 

 forholder* sig altsaa til Mandens som 1 : 100, det vil sige, de er 

 mer end dobbelt saa tunge i Forhold til Manden som en Stære- 

 ring er i Forhold til en lille Stær. Et Landpostbud her paa 

 Egnen gaar imidlertid hver Dag 30 Kilom. med endnu tungere 

 Støvler paa end de nævnte og er endda ikke mere træt, naar 

 han kommer hjem om Aftenen, end at han kan passe sin Have 

 o. s. v. Og Mandens Muskelstyrke er forholdsvis meget mindre 

 end en Stærs ^; Landpostbudets daghge Tur er sikkert mindst 

 lige saa anstrengende for ham som en Dagsrejse i Træktiden er 

 det for Stæren (i alt Fald, naar den kan flyve over Land). 



Men gør Ringene ikke Fuglene saa kendelige, at Mennesker 

 vil skyde dem ud af Flokken som Kuriositeter? Nej. Det er 

 ganske vist ikke vanskeligt at se en Ring om Foden paa f. Eks, 

 en Stær, der opholder sig et Par Meter fra Iagttageren (naar 

 Fuglen da ikke netop gaar i Græsset), men allerede paa en Snes 

 Meters Afstand er det ikke altid let at se Ringen, og naar Stæ- 



^ Musevaagen, der er Specialist i at bære i Fødderne, ufortalt. 



' Muskelstj'rken retter sig efter Størrelsen af den Flade, der viser sig, 

 naar Musklen skæres over paa tværs: Styrken vokser altsaa efter et kvadratisk 

 Forhold. Men Legemets Masse. Rumfanget, vokser efter et kubisk Forhold. 

 Et Dyr, hvis Krop er to Gange saa høj som Kroppen af et andet af samme 

 Art, har ganske vist (hvis Dyrenes Muskler er forholdsvis lige tykke) fire Gange 

 saa stor Muskelstyrke, men skal ogsaa bevæge et Legeme, der er otte Gange 

 saa tungt, o: det store Dyr er forholdsvis ikke saa kraftigt som det lille. 



