110 



ren flyver, bliver Metallet gemt i Fjerklædningen. Og selv paa en 

 Stork, der dog strækker P^ødderne uden for Halen under Flugten, 



er det vanskeligt at opdage Rin- 

 gen , endog naar Fuglen flyver 

 nær hen over Iagttageren, og han 

 har Kikkerten rettet paa dens 

 Fødder. Jeg har adskillige Gange 

 staaet og passet paa mærkede 

 Storkeunger, som kom flyvende 

 hjem, men det er ikke altid, at 

 jeg har kunnet opdage Ringen, 

 ikke en Gang i det Øjeblik, da 

 Fuglen har strakt Fødderne ned- 

 ad for at komme til at staa i 

 Reden. Fn Ring, der kommer 

 saa meget i Vand og ikke bliver 

 pudset mere mod P'jerene end 

 en Storkering, taber hurtig sin 

 Glans og bliver mat graalig eller 

 endog brunt anløben, saa den 

 ikke tegner sig skarpt mod Fug- 

 lens Fod, men kun opdages som 

 en lille Fortykkelse paa den. 



Det vil heraf kunne skønnes, 

 at det i al Almindelighed ikke 

 medfører nogen Fare for Fuglens 

 Liv, at den er mærket. 



Billede .">. Mærket Storkeunge (Ciconia albu) i 

 Færd med at lande paa Reden. Ringen er gledet 

 lidt op ad Mellemfoden (højre; den kan ses 

 paa Fotografiet , men opdages ikke let, naar 

 Fuglen er i Bevægelse. 



MEDARBEJDERE. 



Jeg er ansat som Overlærer ved Katedralskolen i Viborg og 

 kan altsaa kun drive Ornitologien i den Fritid, der levnes fra 

 Skolearbejdet, endda kun i ret beskeden Maalestok. Og naar 

 man, som jeg, er naaet et godt Stykke over de halvhundrede Aar, 

 kan der ikke gøres saa meget Arbejde i »Marken« som ønskeligt 

 var. Jeg har derfor været glad ved, at ikke faa Fuglevenner 

 nu og da har rakt mig en hjælpende Haand. Adskillige unge 

 Mennesker har klatret op til Rovfuglereder og hejset Ungerne 

 ned til mig, andre har mærket Hejreunger og Stære eller har 

 cyklet rundt til Gaardene paa Landet og ringet Storkeunger 



