152 



Forening« overvejende af Amatører, der i Almindelighed kun inter- 

 esserer sig for deres eget Lands Fauna; de færreste af dem har haft 

 Lejlighed til at gøre Studier i hele den ornithologiske Videnskab, 

 hvad der ogsaa altid vil frembyde Vanskeligheder for dem, der ikke 

 har Adgang til store Samlinger. Jeg har da tænkt at kunne glæde 

 Tidsskriftets Læsere ved at give dem en Oversigt over Fuglenes Afstam- 

 ning og over den geografiske Udbredelse af de 155 Familier, hvoraf 

 Fuglenes Klasse bestaar.« Afhandlingen behandler — meget kort- 

 fattet iøvrigt — Fuglenes Afstamning og bringer en stor Tegning af 

 en restaureret Archæopteryx, samt giver i tabellarisk Form en Over- 

 sigt over Fuglenes geografiske Udbredelse. Ch. Dupond beretter 

 for 1911 om det ugentlige Fugletorv i Antwerpen, hvor Masser af 

 Burfugle sælges, og hvor Ornithologen kan gøre rige Studier. Efter- 

 aarets Begivenhed var, at der paa Torvet solgtes en Mængde Lap- 

 landsverlinger (Emberiza lapponica), af hvilke der andre Aar kun 

 udbydes en ganske enkelt til Salg. Af Snespurve (Emberiza nivalis), 

 som i de sidste 3 Aar ikke var falbudte, fandtes 12. De voldsomme 

 Storme i Begyndelsen af November havde iøvrigt indskrænket Fang- 

 sten af Smaafugle, idet de i de to nærmeste Dage forud i uhyre 

 Skarer var ilede mod Syd. q ti 



H.WEIGOLD: DIE VOGELWARTE HELGOLAND EINST UND .JETZT 

 UND DIE METHODEN DER VOGELZUGSFORSCHUNG. 



(Særtryk at': Bericht iiber den V. inlernationalcn Ornithologen-Kongres in Berlin 1910.) 



Paa den 5. internationale Ornitholog-Kongres i Foraaret 1910 i 

 Berlin holdt Dr. Weigold fra Helgoland ovenstaaende Foredrag, som 

 her skal gengives i korte Træk. Gåtkes berømte Bog om »Vogel- 

 warte Helgoland« fortæller i kraftige Skildringer om de imponerende 

 Fugletræk over Øen i forrige Aarhundrede, og Dr. Weigold fremstiller 

 i sin her i Tidsskriftet anmeldte Artikel 'Hvad skal der blive af 

 Vogelwarte Helgoland«? Nutidens Helgoland med Fæstningsværker 

 og moderne Badesteder. Det siger sig selv, at Helgolands Betydning 

 som Hvileplads for Trækfuglene paa deres Vandringer over Nordsøen 

 er blevet formindsket i ganske betydelig Grad i Aarenes Løb, men 

 der mangler i Nutiden kun Steder paa Øen, hvor Fuglene i Bo 

 kan slaa sig ned; thi endnu den Dag i Dag drager utallige Fugle- 

 masser i Træktiderne over Helgoland. Endnu er Helgolaad, der 

 først og fremmest er begunstiget ved sin afsides og ideelle Beliggenhed, 

 ikke ganske tabt for Fugletræksforskningen, idet den stadig leverer 

 et værdifuldt lagttagelsesmateriale i denne Videnskabs Tjeneste. 



Hvad er da Programmet for den moderne Forskning af Fuglenes 

 Træk? Det, som det i første Række gælder om at skaffe til Veje 

 for en saadan lagttagelsesstation, er et positivt og eksakt Iagttagelses- 

 materiale. I adskillige Aartier er der af Gåtke gjort Optegnelser 

 om Fuglenes Træk over Helgoland, men det foreliggende Materiale 

 er ikke udførligt og fuldstændigt nok til Brug for de moderne Træk- 



