222 



og i Modsætning til Rederne i Klitegnene, der bestod af en For- 

 dybning i Sandet, enten ganske nøgen eller brolagt med smaa 

 Muslingeskaller, bestod de her af en lav Fordybning i Engbun- 

 den, foret med et tyndt Lag Græsstraa. Omkring Reden til c. ^/t 

 Meter fra Kanten var Græsset nedtrampet, og derfra førte Fug- 

 lens Løbegange, oftest 5 a 7, der senere forgrenede sig, indtil 

 10 Skridt ind over Engen. Talrig, omend i vekslende Antal, var 

 den saaledes at træffe overalt paa Østerengen fra nogle faa Hun- 

 drede Meter Nord for Sønderho til Egnen omkring Næsset, det 

 nordligste Punkt paa Halvøen, der ligger Østen for Rindby og 

 Sandflod Hede. F^ra Næsset vestpaa ses kun nogle enkelte Fugle 

 søgende Føde paa Stranden, og paa Engstrækningerne fra Rindby 

 til Nordby, ud for de opdyrkede Marker, findes den ikke. I Øens 

 Indre kunde der træffes nogle faa Par paa Hedearealerne paa 

 Øens sydlige Halvdel, og paa de store Lyngsletter mellem Rindby 

 og Albuebugten opholdt sig adskillige. 



Medens jeg udfor Skansen havde søgt efter Reden af det 

 første Strandskadepar, kunde jeg ikke undgaa at lægge Mærke 

 til et Par Præstekraver (Ægialitis hiaticula) , der følte sig højst 

 ulykkelige ved Situationen; dets Rede laa i Nærheden. Tilfæl- 

 digt opdagede jeg den ; den laa i Sandet og bestod af en lille 

 Fordybning med iblandet gammelt Tang og belagt med smaa 

 Sneglehuse og itubrudte Muslingeskaller særlig paa den Side, 

 der vendte ud mod Stranden, altsaa paa Fuglens Løbegang. 

 Dermed var jeg inde paa Præstekravens bedste Lokalitet; den 

 var meget talrig langs Grønningens nordlige Grænse, og utallige 

 var de Huller, den havde dannet i det fine Strandsand. Ogsaa 

 dens nære Slægtning, Hvidbrystet Præstekrave (Ægialitis can- 

 tiana), opholdt sig her, men dog i langt ringere Tal. Disse to 

 Arter har meget tilfælles ved Valget af Opholdsplads, men me- 

 dens Stor Præstekrave til Redeplads foretrækker Overgangsbæltet 

 mellem Strand og Eng, ynder Hvidbrystet Præstekrave fortrins- 

 vis sandede Pletter, fyldte med smaa Muslingeskaller. Findes 

 saadanne paa tørt Terrain, er der al Sandsynlighed for, at der 

 er Rede, men ikke desto mindre kan det ofte falde vanskeligt 

 at finde den. Den ligner fuldstændig Omgivelserne. Oprindelig 

 bestaar den af en normal Redefordybning i Sandet delvis belagt 

 med Stumper af Muslingeskaller, men ofte findes den indtil halvt 

 fyldt med disse, saa at kun Halvdelen eller en endnu mindre 

 Del af Æggene, der ligeledes har Lighed med Omgivelserne, er 



