III 



imod de fjendtlige Magter, der væsentlig spiller en Rolle for Fuglene, 

 nemlig vilde Dyr (herunder indbefattet Mennesket) og Vejrliget. Snart 

 er det ene af disse Hensyn overvejende, snart det andet. For kort 

 at nævne Eksempler paa, hvor Fugle bygger, kan anføres, at tal- 

 rige Arter af alle Grupper anbringer Rederne paa Jorden, medens 

 den overvejende Mængde bygger i Træer og Buske, hvor Reden 

 anbringes i Grenklofter. flettet ind imellem Kvistene, eller i Huller 

 1 Stammer. Paa bratte Fjeldvægge og nøgne Skær yngler Søfuglene, 

 paa vanskelig tilgængelige Klippetinder store Rovfugle, medens Sva- 

 lerne kliner deres Rede paa bratte Skrænter eller paa Bygninger; 

 i Jorden søger mange Fugle Beskyttelse for Reden; Gravanden bygger 

 ofte i gamle Rævegrave, Digesvale og Isfugl graver sig ind i Brinker. 

 Vandet benyttes af Fuglene paa mange Maader til at skærme Reden; 

 Æggene lægges paa smaa Holme, hvor Pattedyr ej kan komme over 

 at røve Æg og Unger, eller Reden kan halvt svømme paa Vand- 

 spejlet som hos Lappedykkerne eller ligge i utilgængelige Sumpe og 

 Fladvande: nogle Arter som Rørsangeren bygger Reden paa de i 

 Vandet voksende Rør, Pungmejsen hænger den paa Spidsen af en 

 Gren, der rager ud over Vandet. Alt i alt kan man sige, at de for- 

 skellige Arter bygger, saaledes som Aartusinders Erfaringer har lært 

 dem var gavnligst; og selv hvor det for vore Øjne ser ud, som om 

 Reden laa meget udsat, maa man ikke glemme, at det dog kun i de 

 færreste Tilfælde er med Mennesket som Fjende, at Fuglen regner, 

 naar den bygger sin Rede. Vil man rigtig forstaa Meningen, maa 

 man stille sig paa Fuglens Standpunkt' og sætte sig ind i dens 

 Tankegang. Reder af Vade- eller Svømmefugle paa en lille Holm 

 ser jo for vore Øjne meget udsatte ud, men man maa ikke glemme, 

 al Rederne her er beskyttede mod de fleste firbenede Røvere og 

 dog kun forholdsvis lidt udsat for de flyvende Fjender. Reden kan 

 her ofte være vanskelig nok at opdage, noget der selvfølgelig falder 

 bort, hvor Fuglene yngler kolonivis, men i saa Tilfælde formaar da 

 den samlede Skare ofte at tage det op med en indtrængende Fjende. 



For de Fugle, der bygger i Træer og Buske, er det en Be- 

 tingelse, at der overhovedet findes saadanne, der er anvendelige til 

 Fuglens Øjemed; og hertil kræves adskilligt mere, end man i Al 

 mindelighed tænker sig. Ethvert stort Træ er ikke lige godt for en 

 Rovfugl at bygge i; der maa være en passende Grenkløft, hvor 

 Reden kan anbringes, og være nogenlunde Frihed for Fuglen til 

 hurtig at komme bort fra Reden. Folk, der gerne har villet have 

 store Fugle til at yngle, har ogsaa i Træer forsøgt at danne kunstige 

 Reder for dem, og de kan tale med om, hvor overordentlig svært 

 det er at faa det første Grundlag til Reden lagt. Men det er ogsaa 

 langtfra alle Buske, der lige godt egner sig for mindre Fugle. Vil 

 man have mange Fugle i sin Have, er der ganske bestemte Arter 

 af Buske, man skal plante; herom er der i Tyskland skrevet en Del, 

 og der er anlagt talrige Plantninger netop med Hensyn til, hvad 

 Fuglene ynder. 



Nu er det vel saaledes, at de fleste Fugle stiller ganske be- 



