IV 



stemte Fordringer til Stedet, hvor de vil bygge, men en Del af dem 

 forstaar dog ogsaa i høj Grad at læmpe sig efter Forholdene. Hav- 

 ørnen bygger i Bjærglande paa Klipper, i Skovegne i høje Træer, 

 men kan ogsaa anbringe sin Rede paa Jorden, saaledes som vi har 

 haft Eksempler paa her til Lands. Taarnfalken bygger paa en stejl 

 Klint, i et Kirketaarn eller et Grantræ. Sangdrossel og Solsort 

 yngler hos os næsten altid i Træer og Buske, i Norge ofte paa 

 Jorden. Spurven bygger helst i Huller under Tagskæg o. I. Steder, 

 men kan ogsaa lægge sin Rede paa en Bjælke eller, naar det skal 

 være, bygge sig en hel fri Rede; Natuglen bygger sædvanligvis i 

 Træhuller eller inde i Bygninger, men i Nødstilfælde tager den til 

 Takke med en forladt Kragerede. 



Det, at Fuglene saaledes søger at læmpe sig efter Forholdene 

 er det, som har ført til den udstrakte Anvendelse af Redekasser, 

 hvori man ser en stor Del Fugle villigt ruge. Herhjemmefra har 

 vi jo det bedst kendte Eksempel i Stæren, men en Mængde andre 

 Fugle, f. Eks. Mejser, Fluesnappere og Træløber gaar villigt i Kasser 

 af forskellig Konstruktion; i den senere Tid er man ogsaa begyndt 

 at anvende kunstige Svalereder. 



Vil man undersøge det Materiale, hvoraf Rederne bygges, da er 

 det saa forskelligt, at det er vanskeligt at sige noget i Almindelighed 

 derom, udover at det hyppigst bestaar af Plantedele. Nemmest 

 slipper man fra det med de Fugle, der overhovedet ikke bygger 

 Rede, men overlader Udrugningen til andre som Gøge og Kostære, 

 eller som Strudsene lader Solvarmen ruge Æggene ud. Blandt de 

 Arter, der selv ruger Æggene, er der ogsaa adskillige, som slet ikke 

 bygger nogen Antydning af Rede. Alkefuglene f. Eks. lægger deres 

 Æg paa den nøgne, haarde Klippe, medens adskillige af vore Vade- 

 og Svømmefugle anbringer dem i en simpel Fordj'bning i Sandet. 

 Andre, som f. Eks. Præstekraven, gaar lidt videre og ordner et lille 

 Underlag af Sten eller Muslingeskaller for Æggene. En Del Fugle, 

 bl. a. Maager og Terner, anvender kun et enkelt Materiale f. Eks. 

 Tang til Reden, men almindeligst bestaar dog Reden af to Dele, 

 en ydre, flettet af grovere Stof, og en indre, dannende Redens Ud- 

 foring, bestaaende af blødere Dele som Rodtrævler, Hestehaar, 

 Uld, Fjer el. lignende. Hos enkelte Arter som Forstuesvalen, er 

 der tre vel adskilte Lag: først selve det ydre Grundlag for Rede- 

 bygningen, klinet op af Ler, deri et Lag Straa og inderst bløde Fjer. 

 Redematerialet opblødes af Fuglens Spyt og flettes ind i hinanden 

 paa den kunstfærdigste Maade ved Hjælp af Næbbet. Den runde 

 Form frembringes, ved at Fuglens Krop stadig drejer sig rundt deri. 

 Jeg skal ikke her komme nærmere ind paa de mange forskellig- 

 artede Materialer, Fuglene benytter. Bekendt er jo Salanganens 

 spiselige Rede, bygget af Fuglens klæbrige Spyt, ligesom vi ogsaa 

 fra Naturhistorien mindes Skrædderfuglen, der syr sin Rede sammen 

 af Blade, endog skal kunne slaa en Knude paa Traaden. 



Ligesom Fuglen ved Valget af Redested sørger for at anbringe 

 Reden saa godt skjult som muligt, lægger den tydelig nok ogsaa 



