A SÁRGAFEJŰ KIRÁLNKA TÁPLÁLÓCSATORNÁJA ÉS FELSŐ OÉGFFŐJE 137 



d. 



--a 



mentén. Ezek azonban nem erednek oldalt ez állkapcsi ágak mellett, 

 ahogy ezt Batelli és Giacomini a Tardus nmsiciis-hdiU lerajzolják, 

 hanem tovább elül egymáshoz hajoltan, közel az állkapcsi ágak egyesü- 

 lésénél kezdődnek, hátul pedig a gégedombot oldalt hagyva egészen e 

 mögött, vagyis már a nyelőcsőben végződnek. A nyelvgyökér mellett 

 egy szélső redőben fekszenek. Ez a mirigy a leghosszabb valamennyi a 

 királykában előforduló mirigy között és az á 1 1 a 1 a 1 1 i mirigynek (gian- 

 duia mandibularis) felel meg. A nyelv alatt a száj szabad fenekén e 

 mirigypáron kívül más mirigy nincsen. Mindegyik mirigy elül keskeny 

 cső alakjában jelentkezik, hátul tömlőszerűen megvastagszik. A hátsó 

 részen már szabad szemmel is észrevesszük, hogy mindegyik mirigy két 

 tömlőből tevődik össze. 



Mikroszkópi harántmetszeteken láthatjuk, hogy az egész mirigyet 

 két tömlő (10. rajz) alkotja. A belső 

 tömlő (9. rajz) elül nyilik, közel a 

 két állkapcsi ág egyesüléséhez a több- 

 rétegű lapos hámban, a külső vala- 

 mivel hátrább. A többrétegű hám rö- 

 vid szakaszon betüremkedik a töm- 

 lőkbe. A külső tömlő általában na- 

 gyobb a belsőnél. Hátrább az eddig 

 belül fekvő kisebb tömlő inkább fölül, 

 a nagyobb tömlő pedig alul helyez- 

 kedik el. Ekkor a nagyobb tömlő alsó 

 oldalán váladékcsövek kezdenek be- 

 nyúlni a belsejébe, míg azelőtt szom- 

 szédjával együtt csak sima csövet 

 alkotott. Ezt az egyoldalú váladékcső - 



képződést hosszmetszeteken is megfigyelhetjük (a tábla 2. rajza), a sima 

 oldal a szájüreghez áll közelebb. A gégerés táján az eddig simán maradt 

 oldalon is lépnek föl váiadéktubulusok, ügy hogy a gégerésen túl haránt- 

 metszeteken mindkét tömlőben sugarasan álló váladékcsövecskéket vehe- 

 tünk észre. Központi gyűjtőcsatorna azonban nincsen, mert a tubulusok 

 a középen csaknem összeérnek. A gégedomb utolsó szemölcsei mögött 

 azután lassan eltűnik a felső tömlő és csak az alsó marad meg még egy 

 darabig. Meg kell jegyeznem, hogy egy példányban a nyelvgyökér táján 

 a felső tömlőt két részből állónak találtam. 



A nyálkát termelő sejtek a sima kivezető járatban hengeresek, 11 7 [i 

 magasak és 5-8 \i szélesek, a mag az alapon fekszik. Hátul a sugarasan 

 álló tubulusok közötti redők csúcsán magasabb — 19-5 [x — és karcsúbb 

 hengeres sejteket találtam. A nyálkasejtek a tubulusokban 117 |i maga- 

 sak és 7-8 n szélesek. 



9. rajz. Harántmetszet a szájfenék elülső 

 részéből, ff^hám, ö = a nyelv szaruhártyája, 

 c = izlelőbimbó, rí = az állalatti mirigy 



belső tömlője. Nagyítás 2S. 

 Abb. 9. Querschnitt durch den vorderen 

 Teil des A\undbodens a = Epithel, b = 

 Hornblä;tchen der Zunge, r = Geschmacks- 

 knospe, d = innerer Schlauch^ der Unter- 

 kieferdrüse. Vergr. 2S. 



