A SÁRGAFEJŰ KIRÁLYKA TÁPI.ÁLÓCSATORNÁJA ÉS FELSŐ GÉGEFŐJE 139 



Össze glandulae linguales anteriores néven. Magam az oldali mirigyeket 

 glandulae linguales laterales néven nevezem. A mirigyek 

 nyálkáttermelő sejtekkel béleltek, melyeknek magassága 11-7 |i. 



A nyelvgyöki mirigyek, a szerzők glandulae linguales poste- 

 riores-ei,a két nyelvszárny között elterülő nyelvöböl fogacskái alatt kez- 

 dődnek néhány a felületre merőlegesen álló tömlőcskével, melyekben 

 hengeres, 117 [i magas nyálkasejtek vannak. Hátrább zacskókat találunk, 

 melyekben a váladéktubulusok többékevésbbé sugarasan húzódnak föl- 

 felé, ahogy ezt már több mirigyben ismertettük. Ezek a külön nyíló 

 zacskók, melyek részben szélesebbek lehetnek, sűrűn állanak egymás- 

 melleit, csak kevés kötőszövettől elválasztva és a nyelvgyökér egész 

 terjedelmében találhatók. Egyesek össze is függnek egymással. Közöttük 

 helyenként lymphocyta-csoportok vannak. A nyálkasejtek a váladék- 

 csövekben 117 [X magasak, a válaszfalak csúcsán itt is inkább hengeres 

 sejtek vannak, melyek azonban szintén váladékot termelnek. 



Az összes mirigyek körüli kötőszövetben mindenütt vannak rugal- 

 mas rostok. A válaszfalakba a csövecskék közé hajszáledények nyomul- 

 nak be. 



Az előbél. 



A nyelőcső szűk, 1-4 cm. hosszú csövet alkot, melynek belseje 

 gyengén van hosszanti redőkbe szedve. Alul a rövid, csak 0-5 cm. hosszú 

 mirigyes gyomor orsóalakú zacskójában folytatódik, amelyre a 0-9 cm- 

 hosszú izmos gyomor következik. 



A nyelőcső dorsalisan a garatredök utolsó makroszkópi papillái 

 alatt kezdődik. A nyálkahártyában már itt találjuk a nyelőcső felső szaka- 

 szának jellemző hosszú tömlőalakú mirigyeit. A propria jól fejlett rostos 

 kötőszövetből áll. De nemcsak a nyálkahártya szerkezete egyezik a« hát- 

 rább eső rész szerkezetével, hanem a sima belső hosszizomzat is jelen 

 van már itt, sőt már az utolsó glandulae sphenopterygoideae alatt is. 

 Valamivel hátrább e mirigyektől már az eleinte ferde irányban haladó 

 és a hosszizomzat alatt fekvő körkörösizomzat is föllép. A ventralis 

 oldalon is már a garat kerületében találjuk a belső hosszizomzatot. 

 Abban a redőben, amelyben a gianduia mandibularis két tömlője fekszik 

 már ott, ahol a gégerés bekezd türemkedni, láthatunk hosszirányú izom- 

 nyalábokat a mirigyek fölött. (13. rajz.) Valamivel lejebb ezeket a glandulae 

 mandibulares posteriores utolsó tömlői fölött, valamint magán a gége- 

 dombon (14. rajz) is észrevesszük. Heidrich (1908) a tyúkban szintén 

 már a garatban akadt sima izmokra. Ennélfogva be van bizonyítva, hogy 

 a madarakban a nyelőcső sima izomzata már a garatban lép föl. A nyelő- 

 cső felső részének hosszú tömlőalakú mirigyeit ventralisan legelőször a 

 gégedombtól oldalt azon a tájon, ahol a cricoid oldalrészei a dorsalis 



