A SÁRGAFKjr KIRÁLYKA TÁPLÁLÓCSATORNÁJA ÉS FLLSŐ GÉGEFŐJE 143 



nincsen, ehelyett, plasmában dúsak. Némelyik sejtben acidophil szem- 

 cséket vettem észre. Tudvalevő, hogy a tömlősmirigyek értékéről szét- 

 ágaznak a vélemények. Schreinlr (1900) kryptáknak, Zietzschmann 

 (IQll) határozottan mirigyeknek tartja őket. Magam már egy idő óta 

 gyűjtök erre vonatkozólag anyagot és azt hiszem, hogy nemsokára külön 

 dolgozatban tehetem közzé eredményeimet a mirigyes gyomor sejtjeinek 

 alaktani értékéről. Ritkán mitosis-eket is találtam a mirigyekben. A mi- 

 rigyekben belső ürt vagy egyáltalában nem vehetünk észre a szemközti 

 falak sejtjei összeérnek, vagy pedig jól kivehető ür van jelen. A mi- 

 rigyekből MALLOR^'-val sötétebb kékre festődő váladék ömlik ki, míg a 

 redőket világosabb kékre festődő váladék borítja. 



Az összetett mirigyek átmetszetben csaknem négyszögletes- 

 nek vagy téglaalakúnak (a tábla 5. rajza) tűnnek föl. A mirigyes gyomor 

 hosszában 10 — 11 ilyen mirigy van egy sorban. A mirigyes gyomor elején 

 és .végén rendesen valamivel kisebbek, mint a középen. A nagyobb mi- 

 rigyek hossza, középen metszve 351 — 507 |ji, szélessége 312—429 \i. 

 Egylebenyűek, mint ezt már Cazin (1888) helyesen megállapította a király- 

 káról. Belsejükben egy elágazott központi gyűjtőcsatorna húzódik. Schrei- 

 ner (1900) a háziveréb csatornájának elágazásaiból — ő gyüjtőcsövecs- 

 kéknek nevezi — szélesen hengeres hámsejteket világos protoplasmával 

 és bas^lis maggal ír le, ezzel szemben a kivezetőjárat sejtjei különböző 

 magasságúak, felső váladékkal telt és alsó ovális magvú protoplasmás 

 résszel. Swenander (1902) a széncinege elágazásaiban alacsonyabb hámot 

 talált, mint a nyílás közelében. A királyka csatornájának elágazásaiban is 

 széles, világos, MALLORY-val világoskékre festődő basális magvú sejteket 

 találtam (magasság 117 |x, szélesség 7-8 [i). A központi gyűjtőcsatorná- 

 ban is találtam ilyen sejteket, csak feljebb, a tulajdonképeni kivezető- 

 járatban vannak sejtek, aminőket Schreiner leírt, alsó plasmas övvel, 

 melyek lassan a redők hámjában folytatódnak. A kivezetőjárat e hámja 

 tehát teljesen hasonló a redők hámjához, azaz a kivezetőjárat a király- 

 kában a gyomorhám betüremkedésének tekinthető. 



A gyomornedvet elválasztó csövecskék sugarasan helyezkednek a 

 központi gyűjtőcsatorna tengelye köré. A csatorna fölött égy központi 

 üreg képződik, melyből a kivezetőjárat ered. A váladékcsövecskék sejtjei 

 az ismert képet mutatják, nagyságuk a működési állapot szerint változó. 

 Magasságuk 5-8— 97 \i. A lamina propria a redőkben reticulált kötő- 

 szövet, amelyben helyenként lymphocyta-csoportok előfordulnak, ezen- 

 kívül acidophil leukocyták is gyakoriak. Az összetett mirigyek között 

 kevés kötőszövet van, mert a mirigyek sűrűn állanak egymás mellett. 

 Ebben a kötőszövetben néhány a muscularis mucosae-ből eredő sima 

 izomrost is követhető. A mirigyek alatt véredények; hajszálerek a mirigy - 

 csövecskék válaszfalában is vannak. 



