144 DR. GRESCHIK JKNŐ 



Interglandularis izomzat a királykában csak vékony réteg alakjában 

 látható. Rendesen csak egyes izomrostokat vehetünk észre. Helyesbítőleg 

 megjegyzem itt, hogy újabb összehasonlításnál ilyen izomrostokat, helyen- 

 ként gyengébb réteggé összeállva, az Androglossa aestiva mirigyes gyom- 

 rában is találtam. 



A muscularis mucosae hosszizom rétege a mirigyek alatt meglehetős 

 erős, 23-4— 3Q |i vastag. Az összetett mirigyek között ékalakúan kissé 

 felnyúlik. (Ez a gyomor összehúzódásától függ s hiányozhat is, a leg- 

 nagyol-b mért vastagság itt 1287 [a.) A körkörös izomréteg a mirigyes 

 gyomorban is erősebb, 46-8 [i, a hosszanti rétegnél. Külső hosszanti réteg 

 is előfordul meglehetős összefüggő 1-Q— SQ \x vastag réteg alakjában, 

 helyenként idegágak szakítják meg. Kívülről finom serosa van. 



Rugalmas rostok a redők propriájában és a tömlős mirigyek 

 alatt csak gyéren találhatók. Az összetett mirigyek körüli kötőszövet 

 ezzel szemben igen gazdag erős, rugalmas rostokban. Az izomzatot 

 gyenge, de jól észrevehető rugalmas hálózat szövi át, erősebb rostok az 

 egyes izomrétegek között vannak. 



Az izmos gyomorban hosszanti barázdáktól határolt nagyobb 

 mezőket találtam, melyek fönt és lent harántbarázdáktól ismét apróbb 

 részekre tagolódtak. Megfigyeléseim tehát Swenander adatait megerő- 

 sítik, aki a királyka izmos gyomrát főleg a Cypscliis gyomrával találta 

 megegyezőnek és ez utóbbiban a fentemlített mezőket észlelte. Az egész 

 izmos gyomrot keratinoid réteg fedi, mely már a kívülről még mirigyes 

 gyomornok tűnő rész végén kezdődik és még a duodenum kezdetén is 

 megvan. A k,eratinoid réteget egy példány gyomrának oldalfölületén 

 234— 35"1 (i, egy másikon 585 — 702 [x vastagnak találtam. 



Tulajdonképeni köztes öv nem fordul elő, mint ezt már Cazin 

 (1888) megjegyezte. A mirigyes és izmos gyomor határán szabad szem- 

 mel csak magasabb, boholyszerü kiemelkedések vonala tűnik szembe. 

 Metszeteken észrevesszük, hogy az izmos gyomor nyálkahártyája miri- 

 gyeivel már a külsőleg még mirigyes gyomornak látszó szakasz végén 

 kezdődik. Itt egy rövid szakaszon a tömlős mirigyek fölött még nincsen 

 keratinoid réteg kifejlődve, de összetett mirigyek sem. Ezt a kis részt 

 tarthatjuk köztes övnek. 



Az alapjukon megvastagodott, jóllátható belüreggel ellátott mirigyek 

 az izmos gyomorban sűrűn, sorokba rendezkedve állanak és nem helyez- 

 kednek csoportokba, mint ezt Cazin (1888) helyesen leírta, hanem egyen- 

 letesen szétosztva találhatók a nyálkahártyában. Hosszuk a gyomor külön- 

 böző helyén változó. Az elején 195 \\., az oldalakon 156 [i, a pylorus 

 tájon 117—175-5 |i. Szélességük jobban egyezik, kb. 234 ^t. Az ú. n. krypták 

 rövidek, 3 12 i-i mélyek. A mirigyek sejtjei alapjukon többé-kevésbbé 

 köbösek 5 8-6-8 |ji és nagy magvuak. A kiemelkedésekkel együtt ezek 



