200 DR. GRESCHIK JENŐ 



A házi- és a mezei veréb nyelvvázának alaktanához. 



Irta Dr. Qreschik Jenő. 

 2 szövegrajzzal. 



A madarak nyelvvázának alaktani értékéről ismereteink ma röviden 

 a következők. Bizonyos, hogy a nyelvcsontszarvak az I. kopollyuívnek 

 felelnek meg [cornua branchialia prima Gaupp (1905)]. Vitás azonban az 

 OS entoglossum magyarázata. Reichert (1837) szerint e rész hátsó oldalsó 

 sarkai a nyelvcsontívből keletkeznek. Parker (1869) és Suschkin (1899) 

 azt találták, hogy az egész nyelvmag származott a nyelvcsontív alsó 

 részeiből. Gadow (1891 és 1893 Nevxton lexikonjában) szintén a II. viscera- 

 lis ívből származtatja az entoglossumot. Ezzel szemben Kallil'S (1905) 

 semmi összefüggést sem talált az entoglossum és anyelvcsontívközött. Gaupp 

 (1905) az entoglossumot bizonyos salamandrinák kengyelcsontjával véli 

 összehasonlíthatónak. Wiedersheim (1909) a madarak új szerzeményének 

 tartja, viszont BÜTSCiiii (1910), azt hiszi, hogy az ossa entoglossa szinte 

 bizonyosan a liyoid-ív basalis részeinek (hypohyale) felelnek meg. Érde- 

 kesek az eddig kevéssé méltatott, de több madár nyelvmagvának elülső 

 részei alatt fekvő porcos képződmények (cartilagines apicis linguae 

 Kallius). e részben már régóta ismert porcok alaktani értékéről eddig 

 semmi bizonyosat nem tudunk, rendesen az os entoglossum (paraglossale 

 Kaelius) harmadik darabjaként szerepelnek. A kiváló sauriusbuvár, Méhely 

 professzor úr, SiEBENROCK-nak (1898 — 1900) a teknősök nyelvcsontkészü- 

 lékéről szóló munkáira hívta föl a figyelmemet. Ezeknek áttanulmányo- 

 zása után bizonyos hasonlóságot találok a teknősök os entoglossuma és 

 bizonyos madarak fent említett porca között. Sajnos e képződmények 

 ontogenetikai fejlődését a teknősökben még nem tanulmányozták kellő- 

 képen, úgyhogy végérvényes Ítélet nem mondható. Mindenesetre meg- 

 érdemli az itt vázolt kérdés, hogy nagyobb figyelembe részesítsük, mint 

 eddig. 



E kis kitérés után térjünk tulajdonképeni tárgyunkra. 



A házi veréb nyelvgyöki részéből származó mikroszkópi metszeteken 

 már régebben feltűnt egy a nyelvcsonttestéből kiemelkedő taraj, amely- 

 ről Kali ius (1905) munkájában ugyané madár nyelvének fejlődéséről 

 nem tesz említést, sőt postembryonális korból sem ismeri. Minthogy a 

 verebek nyelvvázával Gierei -NiTzscn (1858) sem foglalkozott, két veréb- 

 fajunkból több vázt pracparáltam ki, felnőtt példányokon kívül a házi veréb 

 egy embryojáét is a fetalis idő késői szakából. y\z így nyert eredményeket 

 alább közlíim, bizonyos tekintetben Kaí.i.ius eredményeinek kiegészítéséül 

 szolgálhatnak. 



