A HÁZI- VS A MEZEI VERÉB NYEI.VVA/ANAK ALAKTANAHOZ 203 



alatt a taraj rendesen valamivel vastagabb és minthogy a nyelvcsont- 

 teste hátul a nyelvcsontszarvak befogadására kiszélesedik, azért bizonyos 

 példányokban a vékony lemez kis térre szorul, ablak alakjában <nutat- 

 kozik. Alulról nézve a nyelvcsonttestének alapja hátul szélesebb, elül 

 lassan hegyesedik és a nyeregizület elülső pereméig követhető. Csúcsá- 

 ról és az Ízület elülső pereméről feszesebb kötőszövet húzódik a nyelv- 

 csúcsporcra. A mezei verébnek is van taraja, melynek szegélye szélesebb 

 és a közepén még élesebb léc is látható. Ilyen léc némely háziverébben 

 is mutatkozik. Az erdei pintynek is van a háziverébhez hasonló taraja. 



A nyél (1. rajz e) hosszúkás, elül szögletes, hátul lapos csont, porcos 

 véggel. A nyelvcsonttestével szorosan függ össze. 



A nyelvcsont szarvai oldalt izesülnek a nyelvcsonttestéhez. Az izületi 

 mélyedésben (2. rajz A, d) egy gömbölyű nyilas közlekedik a másik 

 oldal mélyedésével. A szarvak elülső ize hosszabb, kezdetben kissé lapos, 

 azután gömbölyű. A hátsóiz rövidebb, gömbölyűén kezdődő, a \ ége felé 

 lapos pálcika, melynek legvégén finom porcos rész, epiphysis található. 

 A két iz syndesmosis-sel függ egymással össze. 



A mezei veréb nyelvcsontjának nyele és szarva teljesen megegyezik 

 a háziveréb nyelvcsontjának nyelével és szarvával. 



Zur Morphologie des Zungengerüstes des Haus- 

 und Feldsperlings. 



Von Dr. Eugen Greschik. 



Mit 2 Abbildungen im ungarischen Text. 



Die morphologische Auffassung des Zungengerüstes der Vögel ist 

 heute kurz folgende: Als sicher ist zu betrachten, daß die Zungenbein- 

 hörner dem I. Kiemenbogen entsprechen |Cornua branchialia prima 

 ÜAUPP(]905)|. Strittig ist die Deutung des Os entoglossums. Nach 

 Reichert (1837) entstehen die hinteren lateralen Ecken desselben aus 

 dem Zungenbeinbogen. Parker (186Q) und Suschkin (1899) fanden, daß 

 der ganze Zungenkern aus der Verschmelzung der unteren Stücke des 

 Zungenbeinbogens entsteht. Auch Gadow (1891 und 1893 in Newtons 

 «Dictionary») schildert das Entoglossum aus dem II. Visceralbogeii entstan- 

 den. Diesen Autoren gegenüber fand Kallius (1905) keinen Zusammenhang 

 zwischen Entoglossum und Zungenbeinbogen. Gai'pp (1905) hält das Entog- 

 lossum mit dem Bügelknochen mancher Salamandrinen vergleichbar. Wie- 

 DHRSHEiM (1909) betrachtet es als eine neue Erwerbung der Vögel. Bütschli 

 (1910) meint hingegen, daß die (3ssa entoglossa w ohi sicher den Basalstücken 

 (Hypohyale) des Hyoidbogens entsprechen. Interessant sind die bisher 



