26 SCHTiNK JAKAB: A KÓCSAG HAJDANI 



is bizonyít, hogy a titeli rét néven összefoglalt nagy mocsárterület haj- 

 dani kócsagállományát semmi esetre sem becsültem, túlságosan ala- 

 csonyra. Ez a Fehér mocsár része volt a Hódi k által emlegetett Hos~szú 

 mocsárnak, a Dugó blatonak. Ennek a kócsagállomáiiyáról h]. Hodi-;k 

 Edp: hozzám írt levelében annyit mond, hogy 1869-ben ott, ahol most 

 Rezsőháza község van, körülbelül 12—15 pár fészkelt, de a terület 

 nagyobb részének állományáról semmit sem tudunk. Baldamus és 

 Hodek adatai alapján ennek, valamint a vele összefüggő területnek haj- 

 dani állományát is legfeljebb 50 párra szabad becsülni. Bai damus után 

 csak Hl RTEL^■:^■D^' J.i emlékezik meg a Fehér mocsárról, de a kócsagot 

 csak említi mint itt fészkelőt, az állományról nem tájékoztat. Lehet 

 különben, hogy adatai nem is erre a vidékre, hanem a következőkre, a 

 Fehértóra vonatkoznak. Jelenleg ezen a területen kócsagtelep már nincs, 

 valószínű, hogy mindjárt a Hodek által említett szabályozási munkák 

 után pusztult el. 



3. A 1 u k á c s f a 1 V i Fehértó és környéke, aCarska bara, 

 mai napig meglevő remek mocsárterülete még szintén annak a mocsár- 

 rengetegnek része, melyet Hodek előbbi leírásában ismertetett. Régebbi 

 adatok innen hiányoznak, de valószínűnek kell tartani, hogy itt is volt 

 annak idején kócsagtelep, mert még jelenleg is fészkel itt 5—6 pár. Az 

 1909. és 1910. években jártam itt, a madarakat a fészkelés időszakában 

 itt találtam s egy terjedelmes fűzfán egy — sajnos már kirabolt — fész- 

 ket is láttam. 2 Értesülésem szerint a kócsagok még jelenleg is fészkel- 

 nek itt. 



Ezzel szemben Dr. NAG^■ Jenő más forrásból azt az értesítést 

 nyerte, hogy 1915-ben és 1916-ban a kócsag már nem fészkelt volna itt.3 

 Hogy mi a valóság, azt egyelőre nem tudom eldönteni. A kócsag rend- 

 kívül óvatos madár s még rendes táplálkozási területein is gyakran csak 

 nagy utánajárással puhatolható ki. Arra nézve, hogy régebben mekkora 

 lehetett itt az állomány, csak a Fehér mocsár Baldamus idejekori 

 állománya adhat hozzávetőleges tájékoztatást s így csak 10 párt 

 veszek föl. 



Az al dunai vagy oppovai rét sokszorosan emlegetett kócsag- 

 fészkelő terület, de a rávonatkozó adatok gondos mérlegeléséből kétség- 

 telenül kiderül, hogy itt az utolsó 100 év alatt a kócsagnak jelentéke- 

 nyebb fészkelő tanyája nem volt. Erre enged következtetni elsősorban a 

 terület jellege is. Az aldunai rét ugyanis nem egyéb, mint a Dunának 

 máig se szabályozott árterülete, mely a folyam balpartján a Tisza- torko- 



' A fehér mocsár és környéke. Vadász- és Versenylap. 18Ô6. p. 17 — 20. 

 2 Jelentés az U)09. évi niadárjelölésekröl. Aquila XVI. 1909. p. 245. Ugyanaz 1910. 

 V. 0. XVI. 1910. p. 214. 



' A kócsag fészkelése a ltikácsf;ilvi Icliértavon. Aquila XXIII. lOUi. p. 362. 



