És JKLENl.EGI FhSZKEl ÖTI.LF.IMI MAGVAROK'SZÁdON 31 



kis kócsag állományát körülbelül 250 párra becsüli. i E szerint a Land- 

 beck által megfigyelt nagy kócsag-állomány 5—10 párnál nem lehetett 

 nagyobb. Ki kell emelnem itt, hogy Löbenstein mindig igen liiggad- 

 tan Ítélte meg a helyzetet s nem engedte magát befolyásoltatni az új és 

 lebilincselő hatású madártani látványosságok által. Az akkori állapotokra 

 vonatkozó megállapításait tehát úgy kell venni, hogy azok a valóságos 

 viszonyokat meglehetősen híven tükröztetik vissza. 



Az 1853—55. években a kupinovói erdőhivatal főnöke : Ettinger J., 

 aki lelkes természetbarát volt és irodalmilag is működött, tartotta szá- 

 mon a telep állományát. Ebben az időben Zelebor, a bécsi udvari mú- 

 zeum preparátora is meglátogatta a telepet s gyűjtött a múzeum részére. 

 Dr. Lorenz Lajos levélbeli értesítése szerint a bécsi udvari múzeumban 

 levő kócsagtojásokat 1853. május 20-án szedték Obrezsen. Ettinger2 

 s<zerint ebben az időszakban néhány pár fészkelt a telepen. 



1869-től kezdve körülbelül az 1880-as évekig Hodek Ede állan- 

 dóan látogatta a telepet s több izben is adott hírt róla. 1869-ben a fész- 

 kelő párok számát 10-re becsülte3 s Ettinger^ szerint 1872-ben még 

 szintén fészkelt itt a kócsag, de Hodek^ 1877-ben már nem talált kó- 

 csagra, 1878-ban azonban Iej Hodek Ede nek hozzám intézett levelében 

 foglalt adatai szerint ismét fészkelt 4 pár; Hodek későbbi közlései alap- 

 ján arra az eredményre kell jutnunk, hogy ettől az időtől fogva egészen 

 1916-ig a nagy kócsag többé nem fészkelt az Obedszka bara gémtele- 

 pén, bár nem egyszer, később is hangoztatják a kócsag felbukkanását. 



így Michel^ 30- évvel későbben írja, hogy 1877-ben és 1886-ban 

 fészkelt volna. Az angol Clarke \VJ 1883-ban látogatta meg a telepet, 

 de csak egyetlen példányt észlelt s a fészkelők között nem említi. 

 Dr. Mojsisovics Aß szerint 1884-ben és 1885-ben fészkelt volna, adatai 

 azonban nem mindig megbízhatók, mert többnyire nem gyakorolt eléggé 

 szigorú kritikát a bemondásokon alapuló adatok fölött. Grimbart^ 



• NAUMANN-hoz írt levelében, melynek adatait Naumann nagy müvének akis 

 kárókatona állomán y-ra vonatkozó részében közli. 



2 Der syrmische Sumpf Obedska bara und seine Vogel\x'elt. \erhandl. d. Zool. 

 Bot. Gesellsch. in Wien. VII. 1857. p. 71. 



3 Thatsächliches über die Verminderung der Vogelwelt. Ornith. Verein in \\ ien. 

 Mittheil. Nr. 5. 1877. p. 8. 



* Der Sumpf Obedska bara nächst Kupinovo in Slavonien einst und jetzt. 

 Glasnik hrvatskia narav. druztva. III. 1888. p. 231. 



5 Ornithologische Reiseberichte. Mittheil. d. Ornith. Vereins in Wien. I. 1877. p. 69 stb. 



6 Der grosse Silberreiher. Waidmannsheil. XXX. 1910. p. 75. 



7 Field Notes from Sclavonia and Hungary. The Ibis 1884. p. 125. 



8 Biologische und faunistische Beobachtungen über Säugetiere und Vögel Süd- 

 ungarns und Slavoniens. Mittheil. d. naturw. Vereins f. Steiermark. 18S5. p. 109 és 

 Das Thierleben d. östr.-ung. Tiefebenen. 1897. 



^ Sumpfvögel- und Seeadlerjagden in Kroatien. Waidmannsheil X. 1890. p. 121. 



