34 SCHENK JAKAB: A K('CSAG HAJDANI 



nak Pancsova és Titel vidékére, a bellyei kiöntésekre stb. s ezek lakó 

 viszont az Obedszl^ barába. 



Pedig az Obedszka bara gémtelepe 40 esztendőre visszamenőleg 

 többé-kevésbbé védelem alatt állott. 1875-től kezdődőleg Hodí^k köz- 

 benjárására iielyezték védelem alá, miként fentebb említettem, azután 

 Rudolf s még később Ferfncz Fírdinánd trónörököseink vadászterü- 

 leteként féltékeny gonddal őrizte a felügyelő személyzet. A szerb olda- 

 lon levő táplálkozási területeken persze vigan lövöldözték a gémeket, 

 de legalább a fészkelés helyén békességben lehettek. Legújabban a világ- 

 háború folyamán, sőt épen ebből kifolyólag már a telep egész környéke 

 védelem alatt állott. A katonai közigazgatási hatóság Ifj. Hodfk Edk köz- 

 benjárására megtiltotta, hogy a Sabáctól Belgrádig terjedő Száva-szaka- 

 szon és környékén bárki is, akár polgári egyén, akár katona, gémeket és 

 sasokat lőhessen. Hodek E. hozzám intézett levele alapján neki köszön- 

 hető ez az intézkedés, melyért hálás lehet minden természetbarát. Kívá- 

 natos volna ennek a tilalomnak fenntartása az eljövendő békeidőben is. 



kt Obedszka bara közelében régebben egy kisebb telepe is volt a 

 nagy kócsagnak, még pedig: 



6. a Fenék kolostor mellett levő Fenecka barában Jakova község 

 közelében. Ezt is Naumann említi először 1835-ben (i. h.) és Landbfck 

 1838-ban (i. h.). Az állományról csak L()15FNSTFIN báró közöl pontos ada- 

 tokat (i. h.), aki 1840-ben Tobias i társaságában látogatta meg a telepet. 

 LÖBFNSTEiN a nagy kócsag állományát mindössze 8—9 párra becsülte. iWég 

 1855-ben megvolt a telep, mert Ettinger2 és Zelebor itt jártukban fész- 

 keire és tojásaira akadtak, azóta azonban nincs több hír róla. A Fenecka 

 barát azóta lecsapolták s így természetesen a kócsag is eltűnt. 



A Dráva-Száva közén ezeken kívül még csak egy nagy kócsag- 

 telep ismeretes, még pedig a Drávatorkolat közelében fekvő 



7, Kologyvári ősmocsárban, az első gémtelep, amelyet a 

 hazai madártani irodalom megemlít. Pilfer és Mitterpacher (i. h) már 

 1782-ben nagy gémtelepet találtak itt, de 100 évig tartott, amíg újra 

 hírt adott róla Dr. Alojsisovics Á.3 Még akkor is nagy gémtelep volt 

 benne s fészkelt a nagy kócsag is, de hogy mennyi, azt Mojsisovics 

 nem mondja meg. Báró Kalbirmattfn-* 1887-ben szintén megemlíti a 

 fészkelők között a nagy kócsagot, a fészkelők számát « néhány »-ra be- 



1 Beiträge zur Naturgeschichte einiger Vögel. .NbhaiidL ci naturi. Gesellscli. 

 Görlitz. V. 1848. p. 55. 



' Der syrmische Sumpf Obedska bara. (i. h.) 



3 Bericht über eine Reise nach Südungarn und SLivonien. Mittheil. d. naturw. 

 Vereines, Steiermark. 18H5. p. 57. 



< Sumpfleben und Jagden. 1891. Magyar fordításban: Berki élet és vadászato)<. 

 Vadászlap Xll. 1891. p. 367. stb. 



