És JELENLEGI FÉSZKELŐTELEPF:! MAGYARORSZÁGON 37 



megye mocsarait, de ezek az állítások annyira általánosak, hogy azok 

 alapján a jelzett kócsagtelepek létét bebizonyítottnak venni nem lehet. 

 Amennyiben az adatok Apaj pusztára vonatkoznak, egész biztosra mond- 

 hatom, hogy ott a kócsag nem fészkelt. Nagyon jól ismerem ezt a terü- 

 letet. Az itt levő vizek nagyobbára szikes sekély erek, nagy megköze- 

 líthetetlen náderdők hiányzanak s így a kócsagtelep létföltételei sincse- 

 nek meg. Landbkcki 1838-ban járt ezen a vidéken, de egy szóval sem 

 említi, hogy itt kócsagtelepek lettek volna. Az Apaj puszta környékén 

 levő Ürbő és Mán telek puszták, továbbá Kunszentmiklós és 

 Kerekegyháza gazdag mocsárterületei lehettek ugyan hajdanában 

 kócsagtelepek, de erre vonatkozólag nincsen semmiféle adatunk. Vélet- 

 lenül hallottam azonban, hogy 1918 tavaszán fészkelt volna a nagy kó- 

 csag Kunszentmiklós Pozsáros nevű nádasában. 1911. május havában, 

 láttam azon a területen két kócsagot s ezen az alapon valószínűnek is 

 tartottam a fészkelést, de meggyőződést róla nem szerezhettem. Dr. T(3th 

 Edf-; levélbeli értesítése szerint 1918-ban legalább két pár fészkelt az 

 említett helyen, de kifogástalan bizonyítékot erre nézve nem tudott sze- 

 rezni. A pestmegyei mocsarak közül talán elsősorban az izsáki Kolom-tó 

 nagy nádrengetege jöhetne számításba, ahol jelenleg is fészkel néhány 

 kanalas gém. A kócsag hajdani előfordulásáról azonban semmi köze- 

 lebbi biztos adat nincsen. Hogy még tovább fölfelé a Duna mentén 

 Pozsony megyében is fészkelt volna hajdanában, amint azt Ortvav T.2 

 állítja, szintén nem vehető bebiyonyítottnak, mert valószínűleg csak 

 ellenőrizhetetlen szájhagyományokon alapuló állítás vagy sejtés, amit 

 tények — legalább tudomásom szerint — nem támogatnak. 



Áttérve a Dunántúlra, itt is végezzünk először a kétes telepekkel. 

 A veleincei tóra vonatkozólag Chernki. 1.3 ennek a remek madártani 

 területnek legalaposabb ismerője csak sejtést kockáztat meg, hogy a nagy 

 kócsag tán fészkelhet benne. Lakatos és Lindner-^ idevágó adatai tehát 

 figyelembe nem vehetők. Állítólag a legújabb időben 1915-ben fészkelt 

 volna egy pár, miről Cerva Frigyes közbenjöttével Szikla Gábor adott 

 hírt, amelyet azonban bizonyos fönntartással kell fogadni, mert a fiókák 

 száma állítólag 5 volt, holott a nagy kócsag legfeljebb 4-et tojik. 

 Ornithológiailag híres terület volt itt még a fehérmegyei Sárrét is, amíg 

 le nem csapolták. Szikla G.5 szerint 1883-ban itt fészkelt volna, de ez 



1 Der Pöszärer Wald und seine Bewohner. Das Buch der Welt. 1843. p. 164. 



2 Pozsony vármegye állatvilága. I. rész. 1902. p. 95. 



3 Herman O., A madárvonulás elemei Magyarországon 1891-ig. Hpest, 1895. 



* Reminiszenzen an eine ornith. Reise durch Öst.-Ungarn i. J. 1902. ürnitli. 

 Monatsschrift X.XVIII. 1903. p. 209. 



5 II. Jahresbericht (1883) d. Com. f. ornith. Beob.-Stat. in (')st.-Ungarn. Herausg. v. 



TSCHLSL 



