42 SCHENK JaKAB : A KÓCSAG HAJDANI 



fészkelt még 2 pár, valószínűleg az utolsók, mert ezeket fiaik fölneve- 

 lése és ezek elszedése után az orvvadászok lelőtték s azóta még az átvo- 

 nuláson se láttak itt kócsagot. A berek előrehaladt lecsapolása következ- 

 tében nincs is remény rá, hogy valaha még újra megtelepedjék itt 

 a kócsag. 



A telep pusztulásáról Szikla Gábor a következőket írja hozzám 

 intézett levelében: «Ami ezen állatok kipusztulását illeti, arra legjobb 

 volna egy szóval felelni : kultúra. Minden nagyobb mocsár gazdasági 

 kihasználása végett lecsapoltatott, illetve lecsapoltatik, pl. a fonyódi 40.000 

 holdnyi mocsarat a levezető csatornák át meg át szelik, úgy hogy a 

 mostani magas balatoni vízállás előtt is már a kócsag fészkelési telepén 

 a legjobb széna és sok helyen répa termett. Szerintem semmi esetre sem 

 pusztította ki őket a puska, hanem részben a nyáron át szűk területre 

 szorított mocsarak könnyen voltak száraz lábbal hozzáférhetők, miáltal 

 a fiatalok a pásztorok és cigányok gyomrába vándoroltak, másrészt pedig 

 a fennmaradt nádasokat a tél beálltával felgyújtották (hetekig égett), 

 hogy a következő tavaszi legelőt értékesebbé tegyék. Már pedig tudjuk, 

 hogy a kócsagok fészkelési helye mindig a le nem tarolt fennmaradt 

 nádsűrűség». 



Ha el is fogadjuk azt, hogy a területi viszonyok megváltozása volt 

 a telep pusztulásának főoka, mégis lényegesen hozzájárult ahhoz a ma- 

 darak állandó üldözése, tojásaik és fiókáik elszedése is. Mert hiszen a 

 természeti viszonyok megváltozása legföljebb csak a szomszédos terü- 

 letek fölkeresésére készteti a fészkelő tanyájukról kiszorult madarakat, 

 ellenben az elüldözött madár könnyen végleg elhagyja a vidéket s a 

 lelőttek lielyébe is, mennél előbbre halad a faj pusztulása, annál nehe- 

 zebben akad pótlás. így például erről a területről a kis kócsag sokkal 

 előbb pusztult ki, mintsem a természeti viszonyok arra kényszerítették 

 volna, kétségtelenül a folytonos zavarások és üldözések miatt. 



A telep hajdani kócsagállományáról biztos adatok nincsenek. HiR- 

 MAN Ottó idejében volt még 5 pár, de akkorára már tetemesen meg- 

 ritkították soraikat egyes gyűjtők, így pl. egy tojásgyüjtő bécsi főpincér 

 is, aki Reishr OTMÁR-tól kapott értesülés szerint az 1880- as években sok 

 tojást és madarat kapott innen, állítólag rokonok közvetítésével. Minden- 

 esetre túlzás nélkül legalább 10 párra lehet becsülni az 1890 előtti 

 állományt. 



11. A Fertő taván régente nem volt kócsagtelep, mert különben 

 arról okvetetlenül megemlékezett volna Jl'kovits Antai.i mosonbánfalvi 

 plébános, aki az 1850-es és 1860-as években a Fertő orniszának buzgó 



' Verzeichiiiss der am Neusiedler See vorkoinnienden Vogel. \'erh. d. \'er. f. 

 Naturkunde von Pressburg. V'lll. 1864/65. p. 49. 



