40 



SCHFNK JAKAB: A KÓCSAG HAJDANI 



13. Csongrád vidékén az 1850-es években valószínűleg volt egy^ 

 telep, melynek állományáról azonban semmi közelebbit sem tudunk. Magá- 

 nak a telepnek a létéről tanúskodnak azok a nagy kócsagtojások, melyek 

 a Kertész LÁszLÓ-féle gyűjteményből a Nemzeti Múzeumba kerültek, i 

 Kertész Csongrádon lakott, természetesen ott is gyűjtött legtöbbet, de 

 más helyekre is eljárt, a gyűjtött tojások lelőhelyét azonban nem tün- 

 tette föl. így nem is lehetetlen, hogy a gyűjteményében levő nagy kócsag- 

 tojások. 



14. A bi harm egyei Sárrét-ről valók, ahol hajdanában szintén 

 volt kócsagtelep. Az első magyar kutató, aki ezt a területet bejárta^ Zv.\k 

 Miklós volt, aki tiszaroffi tartózkodása idején látogatott el ide. Ó csak 

 a terűlet keleti szélét Ecseg pusztát említi, ahol 1850. április 19-én 



19. A Nagy Sárrét az 1880-as évek elején. 

 19. Große Sárrét Anfang der 1880-er Jahre. 



8 darabot látott. Azt természetesen nem tudta megmondani, hogy ezek 

 ott fészkeltek volna, de igen valószínű, hogy az ottani fészkelő állomány- 

 ban tartoztak. A Sárréten való fészkelés mellett szól Havas S.2 adata, 

 mely szerint a nagy kócsag itt előfordul. Biztosabb híradást tartalmaz 

 Rácz Bf';la3 közleménye, amely édes atyjától származó bemondásokon 

 alapul. Eszerint a nagy kócsag az 1870-es években még fészkelt volna a 

 Sárréten. Az egész leírás azonban azt a benyomást kelti, hogy a jelzett 

 területen nagyobb kócsagtelepek már akkor se voltak. 



15. A fentközölt békésmegyei adat alapján, hogy t. í. Békés vár- 

 megye kócsagtollakat küldött a nemes testőrség részére, a fészkelésre ill. a 

 fészkelő tanyára biztos következtetést vonni nem lehet, de valószínűleg 

 voltak Békésmegyében is telepek még később is, legalább arra enged 



' Frivaldszky ]., Aves Hungáriáé Bpest, 1891. 



^ Vizi vadászat a Sárréten. Vadász- és Versenylap II. 1858. p. 269. 



3 A kócsag hajdani fészkelése a bihari Sárréten. Aquila XXIII. 1916. p. 362. 



