48 



SCHENK JAKAB: A KÓCSAG HAJDANI 



nagy kócsag ezen a területen «igen ritka.» Mindebből arra lehet követ- 

 keztetni, hogy a vidéken nagyobb telep már az 1850-es évek óta 

 nem volt. 



17. Tiszalök Bazs nevű rétjén Szomjas Gl'Sztá\-i szerint 1888-ig 

 állandóan fészkelt néhány pár s innen az Állatkertbe is kerültek fiókák. 

 Azóta azonban többé nem fészkelt. Egy később hozzám intézett levelé- 

 ben helyreigazítólag azt írja, hogy ez a telep Tiszalök lökösi rétjén volt 

 s 1884, 1885-ig állott fönn. A fészkelők száma 8—10 pár lehetett. 



A6'53' r 



i^ 



21. A Kis Sárrét az 1880-as évek elején. 

 21. Kleine Sárrét Anfang der 1880-er Jahre. 



A telep a vízszabályozás következtében pusztult el. A lökösi rét 1000—1500 

 holdas óriási nádas volt, amelyet a Tisza évről-évre elöntött. 



18. Az ecsedi láp nagy kócsagtelepeiről egyedül csak Dr. Lo- 

 \ASSV SÁNDOR2 ad hirt; tapasztalatai alapján azt mondja róla, hogy csak 

 «elvétve fészkelt». Ezt az adatát átvette Lakatos (i. h.) és Chernii. István 

 (Magyarország Madarai) is. Részletesebben fentidézett levelében ismerteti 

 az ecsedi láp nagy k(')csagtelepeit a múltban; levelének idevonatkozó igen 

 értékes része a következő: 



«Az ecsedi lápra vonatkozó följegyzéseimet «Az ecsedi láp és madár- 



1 Madártani jegyzetek Szabolcsniegyéből. Aquila .\.\. 1913., p. 522. 



2 A Balaton génifajai (i. h.). 



