ES JELENLEGI FESZKELOTEI.EPEI MAGYARORSZÁGON 



49 



világa fennállása utolsó éveiben» ciinen tervezett dolgozatomhoz szándé- 

 kozom felhasználni. A volt ecsedi lápon a nagy kócsagot mint fészkelőt 

 először a börvely-vállaji részről pusztították ki, ahol utoljára a múlt 

 század hatvanas éveinek elején a «Zöldhalom» körül a szürke gémek 

 között még 3—4 párban fészkelt. Azóta e részben csak tavasszal és ősz- 

 szel a vonulás alkalmával mutatkozott, de csak néhány darab s csak 

 akkor, ha elegendő nagy volt a víz. A lápnak Ecsed körül levő nagy 

 nádasaiban még a hatvanas években is fészkelt s a nyolcvanas évek 

 elejéig, a tavaszi vonulás 



alkalmával, tömegeseb- ,^5 51 



ben is mutatkozott; pl. - v-a'p^' l ^ ^' 



1882 tavaszán az ecsedi 

 határban még 15 darabot 

 lőhettek le. Mint fész- 

 kelő legtovább tartotta 

 magát a tyukodi határ 

 nagy nádasaiban, ahol 

 néhány párja a nyolcva- 

 nas évek derekáig fész- 

 kelt, ugyancsak a szürke 

 gémek tanyáin. Itt 1886-ig 

 néhány darabból álló csa- 

 patban egész nyáron át 

 látható volt. A lápra nyiló 

 sok apró község nem 

 csekély számú puskása 

 azoiTban annyira utána, .^w 



járt, hogy ez időtől 1° ¥ 



kezd\e mint fészkelő véo"- ^^- ^ ^ökösi rét Tiszalökön az 1880-as évek elején. ^ 



leg eltűnt s a lápnak ^^- ^^^ Lököser Ried bei Tiszalök in den 1880er Jahren. 

 nemsokára bekövetkezett 



kiszárításáig már átvonulóban is csak nagyvizes tavaszonkint mutatkoztak 

 kevés darabból álló csapatai». 



Ezekkel a közlésekkel szintén szétfoszlik egy illúzió. A legendás 

 hirű ecsedi lápon is bizony már régesrégen csak mérsékelt számban 

 fészkelt a nagy kócsag s úgy hiszem, hogy csak bizonyos túlzással 

 becsülhetném a 100 év előtti állományt 50 fészkelő párra. Az állomány 

 pusztulását itt is az üldözés, a dísztoll megszerzése okozta. 



A tiszamenti nagykócsagtelepek névsora ezzel be is zárul. Bár 

 LovASS^■l és Dr. MadarAsz2 még a Bodrogközből is említik, idevágó 



• Gémfajaink a Balatonon (i. h.). 



2 A magyar állatvilág köréből. Természettud. Közlöny XXVIII. 1896. p. 293. 



A kócsag Magyarországon. 4 



