XXXIV 



A rajzokra nézve mindenki, a k' rajzolni 

 tud és a ki a réyi ábrázolásokal a természet- 

 tel összehasonlította. S7,iikségkci)])en úiiy látja 

 a dolgot, hogy Gesner ábrája az idomok 

 kölcsönös viszonyánál fogva, nagyban és 

 egészben egy hosszú, lefelé hajlott csörü gázló 

 madáralakot tüntet föl. mely ennélfogva nem 

 téveszthető össze sem a kárakatnával és még 

 kevésbbé a havasi csókával és vetési varjúval; 

 hogy a toUbub formája és a csőr aránya volt 

 az, a mi a fejet a bankáéhoz tette némileg 

 hasonlóvá, a mi LiNxÉt, ki a madarat a ter- 

 mészetből nem ismerte, an-a indította, hogy 

 eredetileg az „üimpa" -h-duka nevet meg- 

 tartsa, a mint ezt már Kleinschmipt is meg- 

 jegyezte. 



Jedermann, der zu zeichnen versteht um! 

 der alte Abbildungen mit der Wirküclikeit 

 verglich, wird es linden, dass die Figur bei 

 GrESNER auf Grund des gegenseitigen Verhält- 

 nisses der Teile im Grossen und Ganzen einen 

 Watvoge'l mit langem, nach abwärts geboge- 

 nem Schnabel darstellt, w'elcher demnach 

 weder mit Kormoran, noch mit der .\lpen- 

 dohlc noch mit der »Saatkräte verwechselt 

 werden kann : dass es die Form des Schop- 

 fes und das Verhältnis des Schnabels war, 

 welches Linné, der den Vogel aus eige- 

 ner Anschauung nicht kannte, ursprünglich 

 bewog, für den Vogel den Namen: .Upujm" 

 beizulegen, wie dies schon Kleinschmidt ange- 

 deutet hat. 



A madárnak Európából vaio kimaradásával 

 elveszett a keletkező különböző nézeteknek 

 és vélemények tárgyhoz kötött egyeztetésé- 

 nek lehetősége és a vége az lett, hog}- a 

 XVI. század derekán Gesner által leírt madár- 

 ról (1555) a XIX. század legelején (1805) 

 Beckstein már fölteszi, hogy ez a madár soha- 

 sem is létezett és lehet, hogy GESNERt valaki 

 egy mesterségesen összetákolt madáralakkal 

 rászedte. Meg is keU engedni, hogy a madár 

 tar fejével, hosszú sarlós csőrével, csodálatos 

 bóbita-gallérjával és egyebeivel messze elüt 

 a „madár" közfogalmától s így egy praepa- 

 ratuninak mesterséges megszerkesztésének föl- 

 tevése szinte felkínálkozott. 



A madár azonban délszakon megkerült, a 

 Gbbner madarával való azonosítás lehetővé 

 vált és ez szülte azt a föltevést, hogy ván- 

 dormadár létére egyszer csak nem tért 

 Aissza Európába. Hogy mik lehetnek a kima- 

 radás okai, azt ezidőszerint meghatározni lehe- 

 tetlen. 



.Mit dem Ausbleiben des Vogels aus Europa 

 ging die Möglichkeit der an den Gegenstand 

 geknüpften Korrektur der verschiedenen Mei- 

 nungen verloren und so kam es, dass von 

 dem durch Gesxee im XVI. Jahrhundert (1555) 

 beschriebenen Vogel. Bechstein im XIX. Jahr- 

 hundert (1805) schon die Vermutung aus- 

 spricht, der Vogel habe gar nicht existiert 

 und Gesker sei durch ein künstlich her- 

 gestelltes Präparat hinter das Licht geführt 

 wurde. Man muss auch zugeben, dass der 

 Vogel mit seinem kahlen Scheitel, dem sichel- 

 artig gebogenen langen Schnabel, dem ganz 

 eigentümlichen Kragen-Schopf und auch sonst. 

 weit von dem allgemeinen Begriffe „Vogel" 

 abweicht und sich daher die Voraussetzung 

 einer künstlichen Zusammensetzung förmlich 

 aufdrängte. 



Der Vogel wurde jedoch im Süden vor- 

 gefunden, die Identifizierung mit Gesners 

 Vogel wurde möglich und diesem Umstand 

 entspringt die Voraussetzung, dass der Vogel 

 ausblieb und nach Europa nicht mehr wieder- 

 kehrte. Was die Ursache des Ausbleibens 

 war, kann zur Zeit nicht bestimmt werden. 



A kérdés tehát ma is alapjában az : vájjon 

 a ma már természetrajzilag pontosan meg- 

 határozott Geron tiens eremita (Lin.), melyet 

 Gesner 1555-ben Waldrapj), Comis sylvaticus 

 név alatt írt le s a melyet ma csak az Eufrat 

 mellől, Arabiából, Abessziniából és Északafri- 

 kából ismerünk, lakta- e valamikor mint vonuló 

 madár Középeuropát? 



Die Frage ist also auch heute noch die 

 folgende : ob der nun schon naturhistorisch 

 pünktlich bestimmte Geronticus eremita, wel- 

 chen Gesner i. J. 1555 unter dem Namen 

 Waldraiip. Cor\Tis sylvaticus beschrieben hat 

 und den wii- heute nur vom Euphrat, aus 

 Arabien. Abessynien und Nordafrika ken- 

 nen, ehemals als Zug\-ogel Mitteleuropa be- 

 wohnte ? 



