XXXVlll 



úgy, mint a Marsigli első alakjánál, t. i. \ 

 „Bostrum ohlongum. tenue et anterïns falca- 

 tum sicut Arquatae et Corvo sylraHco", 

 a miből világos, hogy Aldeovandi is Gessek 

 leirását vette alapul. A legnevezetesebb azon- 

 ban az, hogy AiíDkovanui nem veszi észre az 

 egyezést az itt idézett GEBNUR-féle Corvus 

 sylvaticus, a Waldrapp és a saját Phalacro- 

 corax ex Illyrio missus madara között, mely 

 annál bizonyosabban a tarvarjú. 



Az bizonyos, hogy ez az adalék nem vet 

 új világot a GESNER-félc niadáralakra : de a 

 kétszeres vonatkozás csakugyan hozzátartozik, 

 már a teljesség kedvéért is. 



//. Egy új elem. 



Buzgó csillagászunknak. Lakits FERENcznek, 

 a régi Cisio-kban, kalendáriumokban való 

 búvárkodása közijén feltűnt, hogy egy a ma- 

 gyar tudományos Akadémiában őrzött unicum- 

 hungaricuniban, az időjárás prognostikonjában 

 előfordul a tarvar jú. a miről rögtön hirt adott. 

 A forrás az 1592-ben Kolozsvárott nyomtatott 

 Gisio. Ez már annál a körülménynél fogva 

 s fontos, mert ahhoz a korhoz, a XYl. szá- 

 zadhoz, tartozik, a mikor Gesner a madarat 

 leírta. A forrás teljes czíme a következő : 



„ Ciúo magyar nyelven és az égh iarasanac 

 és czillagoknak külőnib-kdlömb természetinec 

 follyasaból való Practica. Mellyből gyermekek- 

 nek születeseknec természetek és az napok- 

 nak miuólta megisniertetnec. Azaz : Magyar 

 Planétás Kónyv. Invisibilia Dei Perca quae 

 facta sunt, intellecta, conspiciuntur. Kom : I 

 vers. 20. Colosvarat. Az Könyvnyomtató által 

 Magyarrá forditatot vywban ki adatott. Anno 

 Christi 1592 Esztendőben". Lapszám nélkül. 



A szövegben : 



„Prognostica Tempestatum, azaz Paraszt- 

 embernek Regulái az idő változásáról." 



„Az Holló ha az Napra nyuttya száyat, 

 heuséget legyez, ha tiszta vdon zajog, esőt 

 legyez." 



„Az Tar varyú ha feredic, és azután tétoua 

 sétál és kiált, eső lészen, ha az kouen az 

 viz mellett kiált, esőt iegyez". 



„Ha gyorsan egymás vtan kettőt vagy har- 

 mat szól, szélveszet hoz". 



gezogen u. zw. „Rostrum ohlongum, tenue el 

 aiiteriiifi falcatum, sicut Aquatae et Corvo 

 siflvaticu'' . Das Bomerkens werteste ste ist 

 aber, dass Aldrovandus iiiclit bfinerkt, dass 

 Gebners Coivus sylvaticus, der W'aldrajip, und 

 sein Phalacrocorax ex Illyrio missus überein- 

 stimmen letzterer also um so sicherer aecht ist. 



Was hier entwickelt wurde, wirft zwar 

 kein neues Liclit auf Gesners Vogel, die 

 doppelte Anführung gehört aber zur Ver- 

 vollständigung des Bekannten. 



//. Ein neues Element. 



Unser eifriger Astronom, Franz Lakits, be- 

 merkte gelegentlich des Studiums der alten 

 Cisios und Kalendarien, dass in einem „Unicum 

 hungaricum" der ungarischen Akademie der 

 Wissenschaften, in der Wetterprophezeiung 

 der Vogel „tar var ja"", d. i. Kahlrabe vor- 

 kommt, was er mir sofort mitteilte. Die Quelle 

 ist die Cisio, welche i. J. 1592 in Kolozsvár 

 gedruckt wurde. Die Sache ist wichtig, weil 

 sie der Zeit — dem XVI. Jahrhundert — 

 angehört, wo Gesner den Vogel beschrieben 

 hat. Der Titel lautet in wörtlicher Übersetzung 

 wie folgt : 



„ Cisio in ungarischer Sprache und Praktik der 

 Bewegung des Himmels und der verschiedenen 

 Eigenschaften der Gestirne. Woraus die Xatur, 

 die Geburt der Kinder und die Bedeutung 

 der Tage erkannt werden. Das ist : Ungari- 

 sches Planetenbuch. Invisibilia Dei Perca 

 quae facta sunt, intellecta, conspiciuntur. Rom I, 

 Vers 20. in Kolozsvár, übersetzt vom Typo- 

 graphen und neu herausgegeben. Anno Christi. 

 1592". Ohne Paginierung. 



Im Texte : 



„Prognostica Tempestatum. d. li. Bauern- 

 regeln über die Veränderungen des AVetters". 



„Wenn der Kolkralie den Schnabel gegen 

 die Sonne streckt, deutet er Hitze an, wenn 

 er bei klarem Wetter lärmt, zeigt er Regen an", 



„Wenn der Kahlrabe (Tar varyu) badet 

 und dann hin und her geht und ruft, (kiált) 

 wird es regnen ; wenn er am Wasser auf dem 

 Stein sitzt nnd ruft, zeigt er Regen an". 



„Wenn er zwei oder dreimal schnell nach- 

 einander schreit (szól), bringt er Sturm". 



