XXXIX 



„Ha reggel zajog, tiszta vdftt. ha estuo 

 zajog, szomorú esőt vagy szelet". 



Ugyanebbeu az évben Debreczeiihen is 

 jelent meg egy Cisio, czini szerint : 



„Cisio Magyar nyelv szerint napoknak meg- 

 számlálásáról igazán rendeltetett. Adattatott 

 ez mellé az világ teremtésétől fogván való 

 Chronica. Üebreczen 1592." 



Ebben prognostikon nem fordul elő; de 

 előfordul nagy későn az 1815-ben Pesten és 

 Pozsonyban megjelent Cisióban. mint „Kiräly- 

 HEGYi János" Cisiója, szintén lapszám nélkül 

 és ebben benne van az 1592-ik prognostikon. 

 a tarvarjúra vonatkozó rész pedig majdnem 

 betűről betűre át van véve! Ez a „Király- 

 hegyi" pedig njilván a y.Regiomontanus'^ név 

 szószerinti fordítása. 



Tudva azt, hogy az ú. n. Parasztregtilák. 

 mint nem változó elem, a kalendáriumokban 

 állandóan átvétel tárgyát alkották, megért- 

 hetjük, hogyan került az 1592-iki tarvarjú 

 az 181o-iki regulák közé. 



Noha a kolozsvári Cisio czíme nem mondja 

 hogy „Királyhegyi"-féle, de bevallja hogy 

 fordítás, a debreczeni egykorú azonban mondja 

 s a „Királyhegyi = Königsberger = Regio- 

 montanus" már kalendárinmi fogalommá vált, 

 nem volt teljesen kizárva, hogy a kolozsvári 

 Cisio is RegionKintáuuson alapul és ekkor 

 fölbukkant az a kérdés : ha a kolozsvári 

 Cisiónak eredetije latin és benne van a pro- 

 gnostikon, mi ott a tarvarjú latin neve ? Mert 

 ha e név Corvus sylvaticus niger, azaz 

 GESNEEből van véve, akkor ez hatalmas bizo- 

 nyíték volna arra nézve, hogy a tarvarjú 

 Európában élt és el volt terjedve. 



De hogyha a kolozsvári Cisi o prognostikonja 

 esetleg eredeti magyar, akkor a biológiai ele- 

 meket kell megfontolás tárgyává tenni. 



Mindenekelőtt azonban kísérletet kellett 

 tenni, hogy valamely latin, a kolozsvárival 

 egykorú Kegiomoutauus-( 'isióhoz jussak, a mi 

 azonban nem sikerült, sem a bécsi császári 

 udvari könyvtárban, sem a gráczi régi könyv- 

 tárakban, mind a két helyen a kutatás nehéz- 

 ségeinél fogva. A mi az 1592 előtti időből 

 raag}'ar földön rendelkezésre állott, az a kér- 

 désre nézve meddő volt. ú. m. : 



..Wenn er in der Frühe lärmt, bringt er 

 klares Wetter, wenn er abends lärmt, bringt 

 er traurigen Regen oder Wind". 



In demselben Jahre erschien auch in Deb- 

 reczen eine Cisio, u. zwar : 



■^Cisio in ungarischer Sprache zur Zählung 

 der Tage bestimmt. Beigegeben wurde eine 

 Chronik mit der Erschaffung der Welt be- 

 ginuneud. Debreczen 1592". 



Hierin ist keine Wetterjirophezeiung ent- 

 halten, wohl aber später in der Cisio v. ,). 

 1815, welche in Pest und Pozsony erschien 

 und worin die auf den Kahlraben (tarvarjú) 

 gegründete Wetterprognose aus dem Progno- 

 stikon von 1592 beinahe buchstäblich über- 

 nonimeu erscheint. Diese Cisio ist von ..Király- 

 hegyi", welcher Name aber die wörtliciie 

 Übersetzung von „Eegiomontanus" ist. 



Da nun bekanntlich die Bauernregeln ein 

 stabiles Element der Kaiendarien und daher 

 Gegenstand der Übernahme waren, verstehen 

 wir es, wie die Prognose von 1592 in die 

 Cisio von 1815 geriet. 



Obzwar der Titel der Cisio von Kolozsvár 

 nicht sagt, dass sie eine „Királyhegyi" es 

 aber eingesteht, dass sie Übersetzung ist, 

 jene von Debreczen es aber sagt, dass sie 

 „Királyhegyi" ist und Királyhegyi = Königs- 

 berger = Regiomontanus zurzeit schon ein 

 Kalenderbegriti' war, so tauchte die Frage 

 auf: wenn die Cisio von Kolozsvár aus dem 

 Lateinischen übersetzt ist und das lateinische 

 Original eine Wetterprognose enthält, wie 

 lautet dort der Name des Kahlrahen ? Ist 

 d(n"t der Name Corvus sylvaticus niger, d. h. 

 von Gesner stammend, so wäre das ein ge- 

 waltiger Beweis für das einstige Vorkommen 

 der Kahlraben in Europa. 



Wenn aber das Prognostikon der Cisio von 

 Kolozsvár eingefügtes Original ist, so müssen 

 dessen biologisclie Elemente erwogen werden. 



Vor allem musste aber der Versuch ge- 

 macht werden, irgend eine lateinische mit 

 der Cisio von Kolozsvár gleichzeitig erschie- 

 nene Regiomontanus-Cisio zu beschaffen, was 

 aber nicht gelungen ist ; weder in der kaiser- 

 lichen Hofbibliothekzn Wien, noch in den alten 

 von Bibliotheken in Graz ; an beiden Stellen 

 wegen Schwierigkeiten, die sich der Forschung 

 in den Weg stellten. Was an Quellen vor 1592 

 in Ungarn zur Verfügung stami, war un- 

 fruchtbar, wie : 



