37 



Apr. 7. Alkenyér. 



„ 7. tìtrezakerczisora. 



„ 13. Fclsöiirpás. 



, 23. Alsóárpás. 



„ 11. Alsóvist. 

 Mart. 29. Lisza. 



„ 29. Kopacsel. 

 25. Apácza. 

 Apr. 19. Ilyefalva. 



IV. 



Apr. 24. Sepsiszentgyörgy. 

 Mart. 25. Gidófalva. 

 Apr. 18. Sepsihodok. 



„ 17. Bikfalva. 

 Mart. 23. Nagybonisnyó. 



„ 22. Dalnok. 

 A|)r. 2(S. Bárkány. 

 Mart. 30. Csonibord. 

 Apr. 10. Marosdécse. 



Mart. 24. Vargyas. 

 Apr. 19. Erdőfüle. 

 Mart. 28. Magyarhermány. 

 Apr. 1. Csomorta. 



„ 1. Kézdiszentlél(^k. 



„ 2. Kézdiszentkereszt. 



„ 3. Bélafalva. 



„ 5. Kurtapatak. 



„ 1. Esztelnek. 



Apr. 



2. Fehérszék. 

 4. Ipolyság. 

 13. Szurdok. 

 9. Losoncz. 



Apr. 19. Salgótarján. 

 7. Hatnu'g. 

 10. Búrszentgyörgy. 

 „ 20. Szepsi. 



Mart. 24. Varanuó. 



Apr. 9. Hunkócz. 



„ 15. Köblér. 



Az első érkezés területi közepei : — Regionenniittel der ersten Ankunft : 



I. Apr. 



(68. 



IL „ 4. (19.) 



III. Mart. 31. (112.) 



IV. Apr. 1. (284.) 



V. Apr. 9. (140.; 



A megtelepülés területi köze))ei : — Regionenniittel der Besiedelung : 



I. Apr. Ő. (19.) 

 II. „ 11. (6.) 



III. Apr. 3. (46.) 



IV. „ G. (27.) 



Î V. Apr. 9. (11. 



Az első érkezés országos közepe : — Landesinittel der ersten Ankunft : 



Apr. 3. (623.) 



A incgtelepülés országos közepe : 



Landesniittel der Besiedelung 



Apr. 5. (109.) 



A területi középszániok tanúsága szerint az 

 idei fölvoaulás némileg eltér a rendes typus- 

 tól, minthogy II. és V. túlságosan megkéstek, 

 I. pedig nagyon is korai ezekhez képest. Ez 

 az eltérés részben onnan magyarázható, hogy 

 az idei anyagban számos oly vidék is van 

 képviselve, a honnan máskor nem kaptunk 

 adatokat, nevezetesen képviselve van a Dunán- 

 túl déli, szinte sikjellegű része is, a mely mint 

 fészkelési terület nem osztozik a nyugatibb vidé- 

 keknek átvonulási jelenségek előidézte késésé- 

 ben. Másrészt természetesnek kell találnunk 

 azt, hogy az átvonulási jelenségekkel mindig 

 nagyobbfokú ingadozás jár együtt, mint a 

 megtelepedéssel. Az eltérés annál jelenték- 



Laut den Regionenniitteln gestaltete sich der 

 heurige Zugsverlauf etwas abweichend vom 

 normalen Typus, indem sich II. und V. all- 

 zusehr verspäteten, während I. diesen gegen- 

 über zu früh ist. Diese Abweichung kann 

 teilweise dadurch erklärt werden, dass im 

 heurigen Materiale zahlreiche solche Gegenden 

 vertreten sind, aus welchen wir sonst keine 

 Daten erliielten, namentlich auch das südliche 

 Gebiet des Hügellandes j. d. D., welches 

 fast Tiefebene-Charakter besitzt und als Brut- 

 gebiet nicht die durch Durchzugserscheinungen 

 hervorgerufene Verspätung der westlicheren 

 Gebiete teilt. Anderseits muss es als natürlich 

 betrachtet werden, dass Durchzugserscheinun- 



