4J 



Mart. 6. Czeméte. 

 „ 3. Kassa. 

 „ 2. Leines. 

 „ 16. Sósgjülvész. 

 „ 30. Szigord. 



18. Koczerpeklén. 

 „ 20. Keczerlipócz. 

 ^ 13. Vörösvágás. 

 „ 19. Kaiikfüred. 



2. Tavania. 

 „ 4. Hunkócz. 

 „ 3. Gerény. 



10. Felsödomonya. 

 tí. Nasvláz. 



V. Mart. 11. (91.) 



A kék galamb tavaszi fölvonulását az idei 

 tetemesebb anyag alapján se tudjuk a már 

 ismert typnsok valamelyikéi-e visszavezetni. A 

 területi közepeknek egymáshoz való viszonya 

 évről-évre oly nagyfokú változásoknak van alá- 

 vetve, hog}- ezen az alajion következtetésekbe 

 bocsátkozni nem lehet és nem is szabad. 



A nagyobb területek összefoglaló jellem- 

 zésének a módszere ennél a fajnál nem válik 

 be. Ezt egyrészt arval lehetne megokolni, 

 hogy ennél a fölvonulásnál igen nag}' szere- 

 pet nhetnek a lokális hatások, másrészt pedig 

 a\Tral, hog}' a kék galamb specziális élet- 

 módja, nevezetesen kóborlásokra való nagy 

 hajlandósága következtében az első érkezési 

 adatok sok esetben tulajdonképpen csak kóbor- 

 lási adatok. Minthogy pedig ezekben a kóbor- 

 lásokban töl)bnyire se rendszer, se törvény- 

 szerűség nincsen, ezért csak természetes, hogy 

 abban a fölvonulási képl)en, a mely sok 

 ilynemű adatból előáll, szintén nem nyilvánul- 

 hat valamelyes törvényszerűség. Itt pontról- 

 pontra kell előreheladui hosszabb sorozatok 

 alapján s akkor valószínűleg igazolást nyer 

 az a személyes meggj-őzödésem, hog}- a kék 

 galamb tavaszi fölvonulása a Motacillatqius, 

 vagyis a korán érkező fajok normális typusa 

 szerint folvik le. 



Der Frühjalirszug diT lloliltaubc kann auch 

 heuer, auf Grund eines grösseren Materia- 

 les nicht auf einen schon bekannten Typus 

 zurückgefülirt werden. Das gegenseitige Ver- 

 hältnis der Regionenmittel ist von .lalir zu 

 Jalir solch grossen Veränderungen unterworfen, 

 dass man sich auf Grund dieser in Sciiluss- 

 folgerungen einlassen weder kann, nocii daif. 



Das zusammenfassende Ciiarakterisieren 

 grösserer Gebiete bewährt sich daher bei 

 dieser Art niciit. Es könnte dies einerseits 

 dadurch erklärt werden, dass diese Zugsweise 

 von den lokalen Verliältnissen stark beeinflusst 

 wird, anderseits al)er dadurch, dass infolge 

 der speziellen Lebensweise der Hohltaube, 

 namentlich infolge des grossen Hanges der- 

 sell)en zum Streichen, die ersten Ankunftsdaten 

 in vielen Fällen eigentlich nur Strichdaten sind. 

 Indem nun in diesem Striche meistens weder 

 System noch Gesetzmässigkeit zu finden ist, 

 so ist es ja nur natürlicli, dass sich in dem 

 Zugsbilde, welches sicli aus vielen derartigen 

 Daten ergibt, ebenfalls keine Gesetzmässig 

 keit nacliweisen lässt. Hier muss auf Grund 

 längerer Beobachtungsserien von Punkt zu 

 Punkt fortgeschritten werden, und wird sich 

 dann wahrscheinlich meine persönliche Über- 

 zeugung liewahriieiten. dass nändich fier Friiii- 

 jahrszug der Hohltaube dem MotaciUatypus, 

 das ist dem Xornia]ty|)us der frü]ianki>iunien- 

 den Arten folgt. 



