137 



A madárvonulás és az idő. 



HeOYFOKY KABU«-tl'>l. 



:\Ii(lön az 189H/9Í). évi ték'ii ürnitIiolo<>iiii 

 úUdiiiásaiiik tüljei;-vz('s<ii ala]).jáii azokkal az 

 adatokkal foglalkoztam, iiicín ek a füsti fecske 

 1W)0., 1891., 1894., 18Í)5., 1896., 1897., 

 1898. évben történt megérkezésére vonatkoz- 

 tak, a napi időtérképek nyomán aiTa az ered- 

 ményre Jutottam, hof;y a legtöbb adat azokon 

 a na|iiik(in fordult t'lö. mikor az idő alacsony 

 (7ü() mm.-nél kisebb) légnyomás, vagyis lég- 

 nyomási depresszió hatása alatt volt. Egy 

 évben, 1894-ben, azonban kivételesen az ada- 

 toknak kulmiiiáeziója magas légnyomás idején 

 állott be. 



Ezt a,z eredményt fel is eniUtetteni abban 

 az értekezésemben, melyet az ornitholognsok 

 serajevói gyűlésén 1899 szeptember végén 

 tartottam, hol is eme dolgozatom kinyomatva, 

 szétosztásra került a jelenlevők között. 



Bővebben foglalkozván ama tárgygyal, arra 

 a tapasztalatra jntottam, hofiy a depressziónak 

 fűkrpen az eleje és déli oldala, azaz jó oldala 

 az, mely a füsti fecske és más (13, később 

 még 18 kevesebb adattal) fajok vonulására 

 f/!/orsilőlag, rossz oldala pedig Msleltetőleg hat. 



Olykor-íilykor, egyik s másik év tárgyalásá- 

 nál, rámntattam arra is. liogv rövid ideig tartó 

 magas légnyomás, valamint nagy eső és vihar 

 alkalmával a megérkezési adatokban pangás 

 állott be. Az 1906. évi tartós magas lég- 

 nyomáskor szabályosan fejlődött ki a vonidás. 



Midőn a füsti fecske 1890. esztendőbeli 

 elköltözését tárgyaltam, felemlítettem, hogy az 

 főképen akkor köszöntött be, midőn a levegő 

 érzékenyen lehűlt, tehát valószínűleg anti- 

 cziklon hatása alatt. (Akkor a Meteorológiai 

 Intézet még nem adott ki napi időtr-rképeket.) 

 Sejtelmem igaznak bizonynlt. Midőn 1904-ben 

 a füsti fecske 1898. évi elköltözésével foglal- 

 koztam, a napi időtérképek alapján csakugyan 

 ki is mutattam, hogy tömeges (44'6 "/„-a nz 

 adatoknak) elvonulása magas légnyomás és 

 gyönge erejű, változó irányú szelek alkalmával 

 esett meg. 



Azóta, hogy a napi iilőt('rké])ek tanulmá- 

 nyozását az ornitholognsok serajevói gyűlésén 



Aqllilll XI\'. 



Vogelzug und Wetter. 



\(ia J. IIUGYFOKV. 



Als ich im \Mnter 1898/1899 die An- 

 Kunftsdaten der iianchschwalbe in Ungarn 

 nach den Ergebnissen der ornithologischen 

 «tationen aus den Jaliren 1890, 1891, 1894, 

 1895, 1896, 1897. 1898, gestützt auf die 

 täglichen Wetterkarten, durchmusterte, konnte 

 ich feststellen, dass das Erscheinen dieses 

 Vogels hauptsächlich au jenen Tagen erfolgte, 

 an welchen niedriger Druck (unter 760 mm.), 

 eine barometrische Depression das Wetter 

 beherrschte. Eine Ausnahme macht das Jahr 

 1894, in welchem sich die Kulmination an 

 Tagen mit hohem Luftdruck einstellte. 



Dieses Resultat hatte ich Gelegenheit her- 

 vorzuheben in dem Vortrag auf der Versamm- 

 lung der Ornithologen zu Sarajevo Ende 

 September 1899: auch wurde ein Referat 

 darüber in Druck vorgelegt und unter die 

 Anwesenden verteilt. 



Als ich nachher den Gegenstand weiter 

 verfolgte, konnte festgestellt werden, dass es 

 besonders die vordere und südliche Seite, die 

 schönwetterigc Seite, der Depression ist, welche 

 auf den Zug der Rauchschwalbe und mehrerer 

 Arten (13, später noch 18 mit wenigeren 

 Ankunftsdaten) beschleunigend, die schlecht- 

 wetterige Seite aber verzögernd einwirkt. 



Dann und wann wurde auch betont, dass 

 bei hohem Luftdruck von kurzer Dauer 

 Stagnation wahrzunehmen war, ebenso wie 

 bei Sturm und starkem Regen. Bei anhaltend 

 hohem Luftdruck 1906 entwickelte sich der 

 Zug regelmässig. 



Über den Wegzug der Rauchschwalbe im 

 Jahre 1890 konnte ich berichten, dass der- 

 selbe besonders nach einem Temperaturfall 

 stattfand und hegte die Meinung (es waren 

 Wetterkarten dazumal, herausgegeben vom 

 Meteorologischen Institut zu Budapest, noch 

 nicht vorhanden), dass Antizyklonen das Wet- 

 ter beeinflussen. Das konnte auch wirklich 

 im Jahre 1904, bezüglich des Wegzuges der 

 Rauchschwalbe im Jahre 1898 auf Grund der 

 Wetterkarten konstatiert werden. Der massen- 

 hafte Wegzug stellte sich hauptsächlich bei 

 antizyklonaler Witterung ein, bei schwachen, 

 'Wechselnden Winden (44'67o aller Daten). 



Seitdem. dass ich das Studium der Wetterkar- 

 ten auf (lert )niitliiil(igen-VersammIungin Sara- 



18 



