138 



tii^yelnirlie ajáiilotiain uz illetékes szakférfiak- 

 nak, történnek is Idsérletck iiiiitt-iiiiiott; sajnos 

 azonban, nem ornitluilouiai liálózatok gyűj- 

 tötte adatokat doljíoznak fel, mint például 

 Magyarországon, hanem egyes helyekét csupán. 

 És mindent, a legkisebb részletek szerint is, 

 egyszerre meg akarnak magyarázni. E/. nem 

 helyes. Egy-egy állomás megfigyelései soha 

 nem ])ótolliatják valamely hálózat adatait. A 

 belolök levezetett következtetések esak akkor 

 bírnak érvénynyel, ha más, több állomáséval 

 egyeznek. A véletlen nagy szerepet játszik, 

 a nagy számok törvénye csak nagytömegű 

 adatoknál lép fel s kiegyenlíti az esetleges- 

 ségek(^t. 



Három dolgozatot fogok ismertetni, melyekben 

 a madárvouulás az időtérké])ek alapján tár- 

 gyaltatik. Kiegészítésül elmonddk egyet s nulst 

 a sarlós fecskéről. 



I. 



Marék M. tanár az „Ornithologisches Jahr- 

 buch" 1906. évfolyamában czikket közöl az 

 időjárás hatásáról a madárvonulásra, és pedig 

 10 éves tanulmánya alapján a szalonka közép- 

 európai vonulását illetőleg, 5 éves zenggi és 

 3 éves vinkovcei megfigyelésére támaszkodva. 

 Ezen szűk korlátok között mozgó anyagból 

 oly messzemenő következtetéseket vezet le, 

 hogy el nem mulaszthatom velők részleteseb- 

 ben foglalkozni, annál is inkább, mivel három 

 helyen az én nevemet is felhozza. 



Minthogy véleménye szerint az őszi és 

 tavaszi vonulás a légnyomási maxiumoktól 

 és minimumoktól függ, mindenekelőtt v(ílök 

 ismertet meg bennünket. Elől)b az őszi, azután 

 a tavaszi vonulást tárgyalja. 



A) Miért költöznek el őszszel a madarak? 



A hőmérséUet csökkenése s a tápláléh hiánya 

 nem lehet. Marék szerint, oka az elköltözés- 

 nek, mivel némely madár már júliusban, más 

 augusztusban és megint más szeptemberben 

 vonul el; „és ez azután igy folyik tovább, — 

 úgymond Marék úr — míg csak a tél be nem 

 köszönt s vele együtt téli vendégeink meg- 

 érkeznek ; " ámde hőmérsékleti csökkenés és táp- 

 lálékhiány légnyomási anticziklonokkal együtt 



jevo bezüglich des Vogelzuges empfohlen 

 hatte, wird sihon hie und da der Versuch 

 gemacht ; leider werden aber nicht die Be- 

 obaciitungen <irnithologischer Netze, wie etwa 

 in Ungarn, sondern nur si)lche, die an ver- 

 einzelten Orten gemacht werden, diskutiert. 

 Man will gleich alles, bis in die kleinsten 

 Einzcdheiten gehend, erklären. Das ist nicht 

 statthaft. Beobachtungen an einer einzelntm 

 Station können nie diejenigen eines Beob- 

 achtniigsnetzes ersetzen. Die .Schlussfolgerun- 

 gen,die abgeleitet werden, haben nur dann einen 

 Wert, wenn sie mit mehreren anderen Stationen 

 im Einklang stehen. Vieles hängt vom /nfall 

 ab ; nur bei grossen Zahlen kann man auf 

 eine Ausgleichung von Zufälligkeiten rechnen. 

 Im folgenden sollen drei Werke behandelt 

 werden, welche sich mit dem Vogelzug auf 

 Grund der täglichen Wetterkarten befassen. 

 Beigefügt seien einige Bemerkungen iil)er 

 Cypselus-apus. 



I. 



Professor M. Marek teilt in dem „Ornitho- 

 logischen Jahrbuch" 1906 einen Aufsatz über 

 den Einfluss von Wind und Wetter auf den 

 Vogelzug mit, und zwar auf Grund seiner zehn- 

 jährigen Untersuchungen über den Schnepfen- 

 zug in Mittel-Europa, seiner fünfjährigen Be- 

 obachtungen des Vogelzuges in Öenj und 

 seiner fünfjährigen in Vinkovci. Die Schluss- 

 folgerungen, die er aus diesem spärlichen 

 Materiale ableitet, sind so weitgehend, dass 

 ich es nicht unterlassen kann, dieselben einer 

 Besprechung zu unterziehen ; um so mehr, als 

 er an drei Stellen auch meinen Xamen anführt. 



Da es die barometrischen Maxima und 

 Minima sind, von welchen seiner Meinung 

 nach der Zug im Herbst und Frühling ab- 

 hängig ist, so erklärt er zuerst das Wesen 

 derselben. Zuerst wii-d der Herbstzug, dann 

 der Frühlingszug behandelt. 



,1) Was ist die Ursache, dass die Vögel 

 im Herbst wegziehen? 



Temperatur fall und Nahrungsmangel allein. 

 kann, wie Herr Marek behauptet, die Ursache 

 nicht sein, weil viele Vögel schon im Juli, 

 andere im August, wieder andere im Septem- 

 ber uns verlassen ; „und so geht es fort" 

 — sagt Herr Marek — , „bis der Winter 

 da ist und mit demselben sich die Winter- 

 gäste einstellen" ; wohl aber könnte es Tem- 

 peratnrfall und Nahrungsmangel in Verband 



