140 



szén az osztrák alpesi tartománj'okig nyoimilt 

 elő, az alacsony nyomás Görögországot borította. 

 Következményei nálunk ezen a napon már este 

 mutatkoztak. A kövcítkezö napokban esőkként 

 a nagyuyomásii képződmény ereje s ennek 

 következtében nálunk jobbra fordult az idő. 

 2ü-án 760 milliméteres légnyonnisunk volt és 

 mégis elköltöztek tőlünk sarlós fecskéink. 

 Hogy milyen volt az idő 1905 nyarán, midőn 

 a sarlós fecske elment, arról a 115 1. és 182. 

 lapon részletesen irtani. A légnyonuís július 

 19-én reggel mintegy 760 milliméterrel ért fel." 

 Értekezésének 181. és 132. lapján erre vonat- 

 kozólag ez áll: ,,Az 1905. év nyarán az itteni 

 sarlós fecskék július 18- és 19-ik napja közti 

 éjjelen mentek el. 18-án többnyii-e még derült, 

 meleg nyári idő volt. gyenge délkeleti szél 

 és 19'2 R. fokú hőmérséklet (reggel 8 óra- 

 kor) mellett, épp így 19-én reggel. Csak- 

 hamar azonban gyenge nyugoti szél mellett 

 uj-ugot felöl felhők vonulnak s elborítják az 

 egész eget, d. e. 9 Va «irakor egyes eső- 

 cseppek kezdenek hullani s délfelé, élénk 

 északi szél mellett, esni kezd az eső, eltartva 

 megszakitásokkal estig. Éjj'el kiderült az ég 

 és 20-án reggel a hőfok 15 R. volt. Délre 

 tornyos felhők lioritották az eget s a szél 

 északnyugot felől fiijt. Ezt a nyári időválto- 

 zást előre megérezték a sarlós fecskék s el- 

 költöztek. Ezen időszakváltozást az atlanti lég- 

 nyomási maximum előrehatolása okozta, mely 

 18-án reggelig ék alakjában egész Bajor- 

 országig terjeszkedett. 19-ik napján reggelig 

 növekedett ereje (765 millimétert meghaladva) ; 

 a gennai tengeröböl és az Adria fölött észa- 

 kon tartózkodó depressziónak a nyúlványai 

 láthatók, kétségkívül Viuko\'citól délkeletre 

 is, mint sejteti a 760 milliméteres izobár ki- 

 öblösödése". 



„És most rátérek arra, hogy mi okozta 

 az itteni sarlós fecske elköltözését. 1. Az egy 

 napos időkülönbözet Graeser nézete mellett 

 bizonyít. 2. A csekély időváltozás (1905-ben) 

 és a fenyegető időváltozás (1904-ben) Hegykoky 

 s mások véleménye mellett bizonyít, kik a 

 madarak elköltözését a hőfok sülyedésének 

 és a miatta bekövetkezett táplálékhiányuak 



ein über 770 mm. Imlio Luftdruckgebiet in 

 südöstlicher Kiclitung bis in die österreichi- 

 schen Alpenländer vor. der niedrige Druck 

 lag über Griechenland. Die Folgen zeigten 

 sicli bei uns gegen Abend desseil)en Tages. 

 Xn ihm folgenden Tagen verlor das Hoch- 

 druckgebiet an Intensität und besserte sich 

 infolge dessen auch bei uns das Wetter. Der 

 Luftdruck betrug am 20. morgens bei uns 

 etwa 7()0 mm. und doch zogen die hiesigen 

 Mauersegler von hier weg. Die \\'etterlage 

 während des Wegzuges der Mauersegler im 

 Sommer 1905 habe ich auf p. 131 und 182 

 genau beschrieben. Der Luftdruck i)etrug am 

 19. Juli morgens etwa 760 mm." Auf Seite 

 181 und 132 findet sicli folgende Bemer- 

 kung: „Im Sommer 1905 zogen die hiesigen 

 Mauersegler in der ííacht vom 18. auf den 

 19. Juli weg. Am 18. hatten wir noch meist 

 heiteres, warmes Sommerwetter bei leiclitem 

 SO. und einer Morgentemperatur (8 Uhr) von 

 19"2 R., ebenso am 19. morgens. Bald ziehen 

 jedoch von W. bei leichtem Westwind Wol- 

 ken auf und bedecken den ganzen Himmel, 

 um \/„10 Uhr vormittags beginnen einzelne 

 Regentropfen v.u fallen und gegen Mittag 

 setzt ein frischer nördlicher Wind mit Regen 

 ein, der mit Unterbrechungen bis Abend 

 dauerte. In der Nacht trat Ausheiterung ein 

 und am Morgen des 20. Juli zeigte das Ther- 

 mometer 15" R. Zu Mittag bewölkte sicli der 

 Himmel mit Haufenwolken bei frischem XW. 

 Diesen sommerlichen Wettersturz hatten die 

 Mauersegler vorausempfuuden und zogen weg. 

 Als Ursache dieses Wettersturzes ist ein Vor- 

 stoss des atlantischen Hochdruckgebietes zu 

 betrachten, welcher bis 18. morgens keilför- 

 mig bis Bayern vordrang. Bis 19. morgens 

 hatte er an Intensität zugenommen (über 

 765 mm. hoch) ; iilier dem Golf von Genua 

 und über der Adria lagen Ausläufer einer im 

 Norden lagernden Depression, aber ohne Zwei- 

 fel auch südöstlich von Vinkovci. wie es die 

 Ausbuchtung der 760 mm. Isobare andeutet.» 

 „Und nun komme ich auf die Ursache des 

 Wegzuges der hiesigen Mauersegler zu spre- 

 chen. 1. Die Diiferenz von einem Tage spricht 

 tiir die GraeserscIic Anschauung. 2. Der leichte 

 Wettersturz (im Jahre 1905) und der drohende 

 Wettersturz (vom Jahre 1904Í spricht für die 

 Ansicht Hkuyfokvs u. a.. die den Wegzug 

 der Vögel dem Tem|;eraturi'all und dem in- 



