141 



tuliijdoiiítjnk. 3. A lói^iiyoiiiiisi iiiaxiinmmik 

 clöreliutdlása az én nézetein mellett hizunyit" 

 — így szól Marék tanár úr. 



És liogy esakunyan az ö nézete a helyes, 

 kitűnik szerinte abból, hogy hőmérsékleti csök- 

 kenés miatt nem támadhat júliusban táplálék- 

 hiány és hogy a sarlós fecske elköltözése után 

 is újra meleg iflö j'árt. 



„Az őszi vonulás kezdődésének tiüajdon- 

 ké])eni oka gyanánt a légnyomási maximumok 

 előrehatiilását s a vele járó jelenségeket kell 

 tekintenünk. " 



Mielőtt a sarlós fecske Vinkovciből való 

 elköltözésével s az abból vont következte- 

 tésekkel részletesebben foglalkoznám, tilta- 

 koznom kell az ellen, mintha valahol nyilat- 

 koztam Vdlna « madarak elköltözésének okáról. 

 Csakis a füsti fecske Mayijarorszíujhól való 

 1898. éri elköltözéseitek időjárási tárgyalásakor 

 említettem, hogy tömeges elvonulása (az ada- 

 tok 44 6 Vo'íi) főképen anticziklónos időben 

 esett meg s hogy a szeptember 8-iki kulminá- 

 cziót szeptember 2- és 3-ik napján erős hő- 

 csökkenés előzte meg, mikor is a szabadban 

 körülbelül a fagyponton állhatott a hőmérő. 

 Hozzátettem: „Ilyen alacsony „0" fokú hő- 

 mérsékleten elpusztul a légy, szúnyog, apró 

 rovarka, mivel a fecske táplálkozik, kény- 

 szerül hát útra kelni." Nem járja tehát, engem 

 odaállítani azoknak az élére, kik a madarak 

 elköltözésének okát erős hőmérsékleti lehűlés 

 miatt támadt táplálékhiányban vélik feltalálni. 

 És a mint Makek iir az én nézetemet, éppen 

 úgy általánosítja saját megfigyeléseit is. Csak 

 két esetet hoz fel a sarlós fecske elköltözését 

 Uletőleg s legott az elköltözés általános okait 

 akarja kideríteni. 



Tekintsük meg csak ezt a két esetet kissé 

 közelebbről, és pedig a budapesti Meteorológiai 

 Intézet napi időtérképei alapján. 



Az 1904. évi július első napjaiban itt-ott 

 depresszi('i tűnt fel Európában, különben tültb- 

 nyire normális és ennél magasabb volt a lég- 

 nyomás. Július 8-án 765 millimétert is meg- 

 haladó anti<ziklón terült el Középeurópa fö- 

 lött, az Atlanti-oczeántól a Fekete-tengerig. 

 Azután északkeleten és délkeleten alacsony nyo- 

 más támadt, különben pedig normális volt, vagy 



folge (lessen einlríítenden Nahrungsmangel 

 zusclireiben. 8. „Die Vorstössc der l)ar(imetri- 

 schen Maxima sprechen für meine Ansicht" — 

 sagt Herr Prof. Maruk. 



Und dass seine Ansiciit die richtige ist, geht, 

 wie er sagt, schon daraus hervor, dass im .hili 

 Nahrungsmangel infolge Temporaturfalles kaum 

 eintreten kann und auch nach dem Wegzuge der 

 Mauersegler wieder warmes Wetter herrschte. 



„Als eigentliche Ursache des Beginnes des 

 llerl)stzuges sind also die Vorstösse der baro- 

 metrischen Maxima mit ihren Folgeerschei- 

 nungen zu betrachten." 



Bevor ich anf die Schlussfolgerung des 

 Wegzuges der Manersegler aus Vinkovci etwas 

 näher eingehe, muss ich Protest dagegen 

 erheben, als hätte ich mich irgendwo über 

 die Ursache des Wegzuges der Vögel ge- 

 äussert. Nur beim Beschreiben des Wetters 

 zur Zeit des Wegzuges der Rauch schwalhe 

 aus Ungarn im Jahre 1898 konnte ich kon- 

 statieren, dass der massenhafte Wegzug (44'6''/o 

 aller Daten) hauptsächlich bei antizyklonaler 

 Witterung stattfand und dass vor der Kid- 

 miiiation am 8. September ein Temperatur- 

 f'all am 2., 3. Öeptendjer eintrat, wo im 

 Freien etwa eine Temperatur von Grad 

 herrschen musste. Dann fügte ich bei: „Bei 

 so niedriger Temperatur gehen {"liegen, 

 Mücken, kleine Käfer - die Nahrung der 

 Schwalbe — zugi-unde, sie ist also gezwun- 

 gen, aufzubrechen und wegzuziehen." Es 

 geht also nicht an, mich an die Spitze der- 

 jenigen zu stellen, welche die Ursache des 

 Wegzuges der Vögel im Nahrungsmangel in- 

 folge Temperaturfalles erblicken. Und wie 

 Herr Marek meine Ansicht generalisiert, so 

 verfährt er auch mit seinen Beobachtungen. 

 Nur zwei Fälle des Wegzuges der Mauer- 

 segler führt er an, und gleich wird die all- 

 gemeine Ursache des Wegzuges dargetan. 



Betrachten wir nun diese zwei Fälle etwas 

 näher, und zwar laut den Wetterkarten des 

 Meteorologischen Instituts zu Budapest. 



In den ersten Tagen des Juli 1904 waren 

 in Europa liie und da Depressionen aufge- 

 taucht, sonst stellte sich meistens normaler 

 und übernormaler Druck ein. Am 8. .luli 

 liegt eine Antizyklone von 7f)5 und mehr 

 Millimetern über Mittel-Europa, vom Atlanti- 

 schen Ozean bis zum Schwarzen Meer. Dann 

 stellte sich im Nordosten und Südosten niedri- 



