145 



És most még egy megjegyzés. 



RössLEP. Ervin zágrábi tanár, a liorvát Clriiitho- 

 logiai Központ főnöke, hivatalos értesítőjében 

 itözli a madarak megjelenését és elköltözését 

 Horvát- és 8zlavonországokat illetőleg s abban 

 az értesítőben feltünteti a sarlós fecske 1904. 

 és 1905. évi elköltözését is Vinkovciból. Magán 

 észlelő gyanánt M.\rek M. tanárt nevezi meg. 

 Valószinűleg ugyanegy személylyel van itt 

 dolgunk. Az 1904. évfolyam 216. lapján július 

 22-ik, az 1905. évfolyam 199. lapján július 

 24-ik napja vau feltűntetve annak a napnak, 

 a melyen Vinkovciból a sarlós fecskék el- 

 költöztek. Mindkét évfolyam már megjelent, 

 mikor M.4rek úr értekezése az Ornithologisches 

 Jahrbuch 1906-ik évfolyamában napvilágot 

 látott. Hogyan egyeztessük meg a kétféle 

 időpontot? Marék szerint 1904-ben, július 19 — 

 "iO-án, RössLER szerint július 22-én, 1905-ben 

 Marék szerint július 18 — 19-én, Rössi.ee szerint 

 július 24-én költöztek el a sarlós fecskék 

 Vinkovciból? Nézzük csak meg a napi idő- 

 térképeket, hogy milyen is volt az idő a Rösslek- 

 n evezte napokon ? 



1904 július 21-én Oroszország északkeleti 

 részén egy (739 mm.), a másik depresszió az 

 Atlanti-oczeán és Angolország nyugati részén 

 terül el ; Középeurópát egyenletes nyomás 

 borítja. 



1904 jidius 22-éu szintén egyenletes a 

 nyomás Középeurópa fölött ; az előbb említett 

 két depresszió alig változtatta meg helyét ; 

 Spanyolország fölött nagy a nyomás (7(35 mm.) 



1905 július 23-án északon mutatkozik czik- 

 lón, melynek középpontja (754 mm.) a Keleti- 

 tengeren van ; hatásköre kiterjed Európa északi 

 felére, déli felén egyenletes a nyomás, Spanyol- 

 országban 765 milliméterrel egyenlő. 



1905 július 24-én a cziklón kissé dél felé 

 nvomult és Spanyolország kivételével egész 

 Európára fejt ki hatást (755—760 mm.). A 

 7(50 milliméteres izobár Angolországtól az 

 Alpokig nyúlik, hol mintegy kiálló orrt képez, 

 onnan Marseille felé, Rómán át a Fekete- 

 tengerig terjed. 



Ha már most a Riissi,ER-féle adatok tüntet- 

 nék fel helyesen az elköltözés időpontját, akkor 

 Vinkovciban alig lehetne szó a magas lég- 



Aquila XIV. 



Und jetzt noch eine Bemerkung. 



Herr Professor Ervin Rössler in Zágráb, Leiter 

 der Kroatischen Ornithologischen Zentrale, teilt 

 in seinen Berichten über die Beobachtungen 

 der Ankunft und des Wegzuges der Vögel in 

 Kroatien und Slavonien auch Daten über den 

 Wegzug der Mauersegler aus Vinkovci für 

 die Jahre 1904 und 1905 mit. Als privaten 

 Beobachter nennt er M. Marek. Professor. 

 Wahrscheinlich haben wir es hier mit einer 

 und derselben Person zu tun. Auf Seite 216 

 des Jahrganges 1904 wird der 22. Juli, auf 

 Seite 199 des Jahrganges 1905 wird der 

 24. Juli als Wegzugstag der Mauersegler aus 

 Vinkovci dieser beiden Jahre genannt. Die 

 beiden Jahrgänge waren schon vor dem Er- 

 scheinen der Abhandlung des Herrn Marek 

 im Ornithologischen Jahrbuch 1906 heraus- 

 gegeben. Wie kommt es, dass die Mauer- 

 segler aus Vinkovci im Jahre 1904 laut 

 Marek am 1Í) — 20., laut Rössler am '22., im 

 Jahre 1905 laut Marek am 18 — 19., laut 

 Rössler am 24. Juli wegzogen ? Betrachten 

 wir die Wetterkarten, wie das Wetter an den 

 Rösslerschen Wegzugstagen w-ar. 



Am 21. Juli 1904 liegt eine Depression 

 (739 mm.) über dem Nordosten von Russ- 

 land, die andere über dem Atlantischen Ozean 

 und West-England : über Mittel-Europa ist 

 der Druck gleichniässig. 



Am 22. Juli 1904 liegt ebenfalls gleich- 

 massiger Druck über Mittel-Europa, die früher 

 erwähnten zwei Depressionen haben kaum 

 ihren Ort verändert ; über Spanien zeigt sich 

 hoher Druck (765 mm.). 



Am 23. Juli 1905 liegt eine Zyklone im 

 Norden, mit dem Zentrum über der Ostsee 

 (754 mm.), die nördliche Hälfte von Europa 

 fällt in ihren Wirkungskreis ; über dem süd- 

 lichen Teil herrscht gleichmässiger Druck : 

 in Spanien 765 mm. Barometerstand. 



Am 24. Juli 1905 hat sich die Zyklone 

 etwas gegen Süden hin verschoben und be- 

 deckt mit Ausnahme von Sj)anieu (7(j5 mm.) 

 ganz Europa (755 — 760 inm.). Die Isobare 

 von 760 mm. erstreckt sich von England 

 gegen die Alpen, wo sie eine Nase bildet 

 und gegen Marseille verläuft, von dort über 

 Rom zum Schwarzen Meer hin. 



Sollten die Rösslerschen Daten den richti- 

 gen Termin des Wegzuges angeben, dann 

 könnte von einem Vorstossen der barometri- 



19 



