148 



képen írja le Rösslrr, mint Makuk tantír úr ; 

 RössLER mindent és tárüyiliii^osan ír le, ;\Iahi:k 

 egyes eseteket választ ki; feliifiz/.a augusztus 

 26-, 27-, szeptember 13-, 16-, 17-, 18-, 25-, 

 október 16-, 20-, november 14-, 19-ik napját, 

 összesen tehát 11 napot, holott négy vonulási 

 időköze 45 napot ölel fel. Következtetései, melye- 

 ket a kevés számú esetből levezet, nem állják 

 ki a sarat; éppen úgy nem, minta midőn állítja, 

 hogy Zenggben őszszel csak lióra idt'jén lehet 

 fürjet látni, szót sem ejtve róhi, liogy a bóra 

 mily gyakran szokott ottfellépni. De ha tudjuk, 

 hogy Zenggben (10 évi feljegyzés szerint) 

 91 őszi nap között 37 bórás (N, NE, E) és 

 csak 19 más széllel* szokott beköszönteni, 

 akkor csakugyan bórás napokon fogunk ott 

 legtöbb madarat látni. (Vájjon 35 szélcsendes 

 napon egyáltalán nem jelent volna meg eme 

 madár?) 1904-ben a fürj Vinkovciból novem- 

 Ijer 10-én költözött el (Rössler évkönyve 204. 

 1.), a mikor is környékén déli, délnyugati szél 

 fújt és mély depresszió Szentpétervár körül 

 terült el. Úgy látszik, hogy az a madár csak 

 Zenggben szereti annyira a bórát ! 



B) Mi az oka, hogy tavaszszal megjönnek 

 a madarak ? 



Erre vonatkozólag ekként nyilatkozik Marék 

 tanár úr: „A subtröpusi {lé<jnijomási\) maximum 

 előny omulását kisérö jelenségeivel kell annak oka 

 f/ijanánt tekintenünk, iiogy vonnln madaraink 

 téli szállásaikról, a suhtrópusi övből, elköltöz- 

 nek." 



Ezen állítását a következő meteorológiai és 

 geográfiai tényekkel bizonyítja Marék úr. 



A forró égövben két évszak van, száraz 

 és esős : ez utóbbi rendesen a nap legmaga- 

 sabb állásával esik össze, de az egyenlítőn 

 rövid, száraz időszak ékelődik bele. „Vonuló 

 madaraink elköltözése, melyek Afrika forró 

 \idékén húzzák át a telet, valószínűleg az 

 említett száraz időszakokkal kapcsolatos",' szól 

 Marék úr. 



A subtrópusi övet illetőleg a következő 

 felvilágosítással szolgál. 



Sok vonuló madarunk a Földközi-tenger 



* Hegyfoky. a szél iránya. 132. 1. 



wird ganz anders von Herrn Kösslek. als \(iii 

 Herrn .Makck dargestellt; Kössi.rh beschreibt 

 olijektiv alles, Marek wählt einzelne Fälle ans; 

 er nennt bloss den 26., 27. August, den 13.. 16., 

 17., 18., 25. September, den 16., 20. Okto- 

 ber, den 14., 19. November, also 11 Tage wo 

 doch seine vier Zugsperioden 45 Tage um- 

 fassen. Die Schlussfolgerungen, die aus den 

 wenigen Fällen gezogen werden, sind also 

 nicht stichhaltig ; ebenso nicht, als wenn 1)e- 

 liauptet wird, dass die Wachteln im Herbst 

 zu Senj nur bei Borawetter aufzufinden sind, 

 ohne Angabe, wie häufig dort solches Wet- 

 ter zu beobachten ist. Wenn man aber weiss, 

 dass in Senj (laut lOjähriger Beobachtung)* 

 unter 91 Herbsttagen 37 Boratage (N., NE., 

 E.) und nur 19 mit anderen Richtungen vor- 

 kommen, so mussten wh'klich diese Vögel 

 am meisten an Boratagen zur Beobachtung 

 gelangen. (Sollten an den 35 Tagen mit 

 Windstillen keine angekommen sein ?) Am 

 10. November 1904 zogen die Wachteln aus 

 Vinkovci weg (Rösslers Jahrbuch. S. 204), 

 als in der Gegend von Vinkovci Süd-. Sild- 

 westwind wehte und eine tiefe Depression 

 um St. Petersburg hauste. Es scheint also, 

 als ob sie nur in Senj die Bora bevorzugten! 



B) Was ist die Ursache, dass die Vögel 

 im Frühling bei uns ankommen V 



Herr Marek äussert sich folgendermassen : 

 „Die Vorstösse des subtropischen Maxi- 

 mums {Luftdruck) mit ihren Folgeerschei- 

 nungen sind als Ursache des Wegzuges un- 

 serer Zugvögel aus ihren Winterquartieren 

 der subtropischen Zone zu betrachten." 



Die Beweise dieser Behauptung sind fol- 

 gende meteorologische und geographische 

 Tatsachen : 



Die Tropen haben zwei Jahreszeiten : 

 Trockenzeit und Regenzeit ; die letztere fällt 

 gewöhnlich mit dem höchsten Sonnenstände 

 zusammen, wird aber am Äquator durch eine 

 kleine Trockenzeit unterbrochen. ^1**'!' ^^ eg- 

 zug unserer Zugvögel, die im tropischen 

 Afrika ihre Winterquartiere haben, dürfte mit 

 den erwähnten Trockenzeiten im Zusammen- 

 hange stehen", behauptet Herr Marek. 



Für die subtropische Zone bekommen wir 

 folgende Aufschlüsse : 



Viele von unseren Zugvögeln ül)erwintern 



• Hegyfoky : Die Windrichtung. S. 132. 



