149 



vidtíkón. ;i siil)ti'(i|)usi (ivlini telel, liol akkor 

 vau az csös időszak : lui azdiiban telünk vé- 

 gén beköszönt ott a száraz idő, elhal az állati 

 és növényi élet, éppen úgy, mint nálunk téleu. 

 ., Telünk végén tehát a következő átalakulás 

 megy végbe a Földközi-tenger vidékén : A 

 levegő nyomása emelkedni kezd, azaz a sub- 

 trópusi maximum előrenyomulása kezd nyil- 

 vánulni, a hőmérséklet emelkedik, a csapadék 

 sziinőfélben van. déli fnrn'i, száraz szelek fúj- 

 nak, c miatt táplálékliiány köszönt be s a 

 voiudó madarak útra kelnek, hogy keltőhelyeikre 

 visszatérjenek." 



Minthogy azonban ornithologiai megfigye- 

 lésekkel Marék úr északi Afrikából (valamint 

 több subtrópusi helyről is) nem rendelkezik, 

 Adolpho de Noronha naplójából hoz fel egy idé- 

 zetet, hogy Porto Sauto szigetén 1903. február 

 20 án két füsti fecske délkeleti széllel jött meg 

 s hogy két csapat is éppen délkeleti szél ide- 

 jén érkezett oda 1901 április hó 16-áu ; meg- 

 jegyzi, hogy a délkeleti szél légnyomási depresz- 

 szióiuk egyenlítői oldalán fúj és „a uú szélessé- 

 günk alatt elhozza a tavaszt és vele tavaszi 

 vonuló madarainkat." „A levegő hőmérsékleti 

 emelkedése tavaszszal nemcsak a nap okozta 

 felmelegedéstől függ, hanem nagy mértékben 

 a lé(jny omasi depressziók is fejtenek ki hatást 

 reá . . . Ezekkel a depressziókkal megjönnek 

 a vonuló madarak is s teritett asztalt talál- 

 nak már." 



Több adatot is hoz fel Marék úr, melyekkel 

 meg akarja mutatni, hogy a tavaszi depressziók 

 vezetik a von uhi madarakat. 



Azoltraaz úgynevezett meteorológiai tényekre 

 néhány megjegyzést kell tennem. Marék úr 

 téved, ha azt hiszi, hogy telünk végén a lég- 

 nyomás a Földközi-tenger vidékén emelkedni 

 kezd. Másutt gyakran hivatkozik meteorológiai 

 művekre, itt azonban nem idéz ; úgy látszik 

 tehát, hogy ez csak egyéni véleménye. 



Midőn 1901-ben Jeruzsálem és távolabbi 

 környékének éghajlatáról értekeztem (Időjárás. 

 1901 áprilisi és köv. füz.), kilencz állomás 

 légnyomási viszonyait is feltűntettem, úgy- 

 mint: Larnaka (1876/85), Beirut (187()/85), Sa- 



in (len Mittelineerliinderu, in der subtropischen 

 Zone, wo alsdann die Regenzeit herrscht; 

 wenn aber am Ausgange unseres Winters 

 daselbst die Trockenzeit beginnt, so erstirbt 

 das Tier- und l'tlanzenleben, wie bei uns im 

 Winter. „Am Ausgange unseres Winters voll- 

 zieht sich also in den Mittelmeerländern fol- 

 gende Tatsaclie: Der Luftdruck beginnt zu 

 steigen, d. h. es erfolgen Vorstösse des sub- 

 tropischen Maximums, die Temperatur steigt, 

 die Niederschläge nehmen ab, es wehen süd- 

 liche heisse und trockene Winde, es tritt in- 

 folge dessen Nahrungsmangel ein und die 

 Zugvögel brechen auf, um nach ihren Brut- 

 plätzen zurückzukehren. '■' 



Da aber Herrn Mahek keine ornithologi- 

 schen Beobachtungen aus Nord-Afrika etc. 

 zur Verfügung stehen, so führt er eine Stelle 

 aus dem Tagebuche Adolpho de Noronha an, 

 dass auf der Insel Porto-Santo am 20. Februar 

 1908 zwei Rauchschwalben bei Südostwind 

 ankamen und dass zwei Scharen dieser Vö- 

 gel am 16. April 1901 ebenfalls dort von 

 Südost her eintrafen ; dazu bemerkt er, dass 

 der Südostwind auf der ärpiatorialen Seite 

 der barometrischen Depressionen weht, wel- 

 cher „in unseren Breiten den Lenz bringt 

 und mit ihm die Zugvögel im Frühling". 

 „Das Steigen der Lufttemperatur im Früh- 

 ling hängt nicht nui- von der steigenden 

 Sonnenwärme ab, sondern wird in energi- 

 scher Weise von den barometrischen Depres- 

 sionen beeinflusst . . . Mit diesen Depres- 

 sionen kommen auch die Zugvögel und fin- 

 den einen schon gedeckten Tisch." 



Auch für den Früldingszug werden mehrere 

 Daten angeführt, welche die Depressionen 

 als Leiter der Vögel auf ihren Zug dartun. 



Zu diesen angeblichen meteorologischen 

 Tatsachen müssen wir einige Bemerkungen 

 machen. Herr Marek irrt sich, wenn er glaubt, 

 dass am Ausgange unseres Winters in den 

 Mittelineerländern der Luftdruck zu steigen 

 beginnt. An .anderen Stellen beruft er sich 

 oft auf meteorologische Werke, hier tut er 

 es nicht ; es scheint dies also nur seine pri- 

 vate Meinung zu sein. 



Als ich im Jahre 1901 über das Klima 

 von Jerusalem und seiner weiteren Umge- 

 bung schrieb (Időjárás. 1901. Aprilheft und fol- 

 gende), habe ich auch den Luftdruck von neun 

 Stationen : Larnaka (1876/85), Beirut( 1876/85) 



