152 



ban jön tekintetbe; de nem mindii;'. mivel né- 

 mely madarak elköltöznek a nélkül, liogy hő- 

 mérsékleti csökkenés, szárazság és táplálék- 

 hiány észrevehető volna. 



Az elmondottak ntán e véleményt nejn pár- 

 tolhatjuk, mivel éghajlatnnk alatt az időre 

 folyvást hatnak az emelkedő és sülyedö lég- 

 nyomású képződmények. Makek úrnak néhány 

 üstökénél fogva előrántott esete nem bir álta- 

 lános bizonyító erővel s nem is ellenőrízliető. 

 Téves meteorológiai nézeteket is fedeztünk fel. 



Ha a vonuló madarak gyűlölnék a magas 

 légnyomást, akkor a snbtrópusi övben nem 

 kellene tartózkodniok : hiszen átvonnlhatnának 

 az egyenlítői övbe, hol alacsonyabb is a lég- 

 nyomás, a táplálék is bővebb s éppen szep- 

 temberben, az egyik magas napállás idejében, 

 az esős időszak veszi kezdetét. Sőt Izland 

 felé is vonulhatna őszszel némely madár, hol 

 akkor a téli alacsony légnyomás már jelent- 

 kezni szokott. 



II. 



Hi)BNER Ernő tanár lir csupán csak egy faj- 

 nak a vonulásával ismertet meg és pedig úgy 

 saját, mint mások megfigyelései alapján. Mun- 

 kájának czíme magyarul ez : „Időhelyzetekés 

 madárvonulás. A vörösbegy vándorlásai a 

 Keleti-tenger német partjain és az európai 

 kontinens fölött.'- Halle, 1905. 



Stralsundban végzett megfigyelésein kivül 

 1899—1901. év őszén és 1902—1904. tavaszán 

 és őszén, bemutatja azokat is, melyeket kör- 

 nyékén 22 álloináson 1908 október 1. és 

 14-ik napja között végeztetett. Azután fel- 

 hozza azokat az adatokat (24 szám), melyeket 

 Blasius R. a világító tornyokon történt fel- 

 jegyzések alapján az 1888—1890. és 1900- 

 1903. (30 szám) időszakokra vonatkozólag 

 közzétett, megemlít még néhány (14) eféle 

 esetet (1900—1903), valamint 10 feljegyzést 

 a pomerániai ornithologiai évkönyvekből. 



HüBNER dolgozatának alapját az 1899 — 1901. 

 időszakban Stralsundban végzett megfigyelései 

 képezik. Ezeket szeptendier 20-tól deczember 



Kälte, Dürre, Nahrungsmangel, stehen an 

 zweiter Stelle ; jcdoidi niclit immer, weil 

 manche Vögel wegziehen, ohne dass Tem- 

 ptn-aturfall. Trockenheit und Nahrungsmangel 

 walirzunehmen wären. 



Dieser Ansicht können wir nach dem An- 

 geführten nicht zustimmen, weil das Wetter 

 in unseren Breiten fortwährend von den fal- 

 lenden und steigenden Luftdruckgebilden be- 

 einflusst wird. Die herausgegrift'enen Fälle 

 des Herrn Markk besitzen keine allgemeine 

 Beweiskraft und sind nicht kimtnillierbar. 

 Auch irrtiiiidiclie meteorologische Anscliaumi- 

 gen wurden entdeckt. 



Würde den Zugvögeln der liohe Luftdruck 

 verhasst sein, dann sollte sich keiner in dem 

 subtropischen Gürtel aufhalten ; er könnte ja 

 in die A<iuat(n'ialgegend ziehen, wo auch der 

 Druck niedriger, auch die Nahrung reich- 

 liclier ist und gerade im September der eine 

 höchste Sonnenstand und mit ihm die Regen- 

 zeit sich einstellt. Audi könnten manche 

 Vögel im Herbst gegen Island hin wandern, 

 wo dann schon der niedrige Luftdruck des 

 Winters besinnt. 



n. 



Herr Professor Ernst Hübner maciit uns 

 mit dem Vogelzug einer einzigen Art bekannt, 

 und zwar auf Grund seiner, wie auch eini- 

 ger anderer Beobachtungen. Seine Arbeit 

 führt den Titel : „ Wetterlagen und Vogelzug. 

 Die Rotkehlchenwandernngen an der deut- 

 schen Ostküste und über den europäischen 

 Kontinent." Halle. 1905. 



Ausser seinen Beobachtungen im Herbst 

 1899—1901 und dann im Frühling und Herbst 

 1902—1904 zu Stralsund führt er für die 

 Tage vom 1. bis 14. Oktolier 1903 auch die- 

 jenigen von 22 Stationen aus seiner Umge- 

 bung an. Dann macht er uns mit den Anga- 

 ben (24 Nummern) bekannt, welche Herr R. 

 Blasius an den Leuchttürmen für die Jahre 

 1888—1890 und 1900—1903 (30 Nummern) 

 publizierte und fülirt noch einige (14 Fälle) 

 dieser Gattung an (1900-1903), auch teilt 

 er aus den Órnithologischen Jahresberichten 

 für Pommern 10 Fälle mit. 



Die Grundlage des HüBNERSchen Werkes 

 bilden die Herbstbeobachtungen zu Stralsund 

 ans den Jahren 1899—1901. Diese werden 



