158 



újra visszatér az lö99 1901. évi őszi vonu- 

 lásra, vizsgálat tárgyává tevén a levezetett 

 „voiiiilástörvényeket". a liánmi év vala- 

 iiiciiiiyi megtigyelése alapján. Ugy találja, liogy 

 a vörösbegy pihenési jelenségei következőleg 

 oszolnak meg: 32 esetben mutatkoznak lég- 

 nyomási depressziós na])ok<m : 12 esetben 

 magas légnyomású napokon, midőn eme kép- 

 ződmények Európa északi és keleti vidékén 

 honoltak ; 12 esetben anticziklónos na|)okon, 

 midőn az anticziklónok Középeurópát borí- 

 tották. 111 esetben pihenési jelenetek nem 

 voltak, akkor tehát szabályos vonulásnak 

 kellett történni ; ezeken a najtokon egyenletes 

 és közepes légnyomás honolt a Keleti-tenger 

 nyugati részén. „Szabad tehát — így szól 

 HtíBNER — ama meggyőződést táplálnunk, hogy 

 a Keleti-tenger világító-tornyain történt meg- 

 figyelések, valamint az újpomerániai ornitho- 

 logiai észleletek és az 1899 — 1701. évi őszi 

 vonulási anyag, nem különben az 1902. és 

 1903. évi tavaszi és őszi megtigyelések a 

 vörösbegy számára meteorológiai alapon fel- 

 állított vonulástörvényekkel jó összhangban 

 vannak s így szabad egyidejűleg eme sejte- 

 lemnek is helyet adni, hogy még némely más, 

 a vörösbegy életmódját megközelítő dalos- 

 madár is. osztozik vele a vonulás módjára és 

 alakjára nézve." 



Ha feltehetnők is, hogy azok a meteoro- 

 lógiai alapon télállított vonulástörvények jól 

 eg3'eznek az ornithologiai megfigyelésekkel a 

 cziklónok, anticziklónok és nagy légnyomású 

 területekre vonatkozólag, az egyenletes nyo- 

 mású 111 esetre nézve senimiképen sem lehet- 

 nénk ama véleményben, hogy azokon a napo- 

 kon a vonulás normális volt, és pedig egy- 

 szerűen azon oknál fogva nem, mert erre 

 nézve semmi megfigyelést sem mutat fel 

 HüBNER úr. 



A légnyomási viszonyok tárgyalása után 

 rátér Hübner arra, hogy mi okozza voltaképen 

 a vonulást. Csakis klimabeli, a hőmérséklet- 

 től függő okról lehet sz(). bizonyos meghatá- 

 rozott hőfokról. 



Feltünteti a hőmérséklet évi menetét Stral- 

 sundra nézve, valamint a tavaszi és őszi vonu- 

 lás időszakát, még pedig grafikusan, a nélkül, 

 hogy megemlítené, mely időszakból vezette le 

 a liőmérseklet havi értékeit és a vörösbegy 

 vonulásának lefolyását. A tavaszi vonulás 



macht hal. kmiinit er wieder auf den llcrbst- 

 zug der .lalirc 1899 — 1901 zurück und un- 

 tersucht die abgeleiteten „Wandergesetze" 

 an allen Beobachtungen der drei Jahre. Er 

 findet, dass die Rasterscheinungen der Rot- 

 kehlchen stattfanden : in 82 Fällen an Tagen 

 Itarometrischer Depressionen ; in 12 Fällen 

 an Tagen ndt Hochdruckgebieten in Nord- 

 oder Ost-Europa ; in 12 Fällen an Tagen mit 

 Antizyklonen ül)er Zentral-Euro])a. In III 

 Fällen kamen keine Rasterscheinungen vor, 

 es sollte normaler Zug erfolgt sein, und zwar 

 an Tagen mit gleichmässigem und mittlerem 

 Luftdruck über der westlichen Ostsee. Aus- 

 nahmen kommen an 25 Tagen vor. „Man 

 darf demnach" — sagt Herr Hííbnee — ,der 

 Überzeugung Ausdruck geben, dass die Be- 

 obachtungen an den Ostsee-Leuchtürmen, die 

 ornithologischen Beobachtungen aus Neuvor- 

 pommern und das Beobachtungsmaterial in 

 den Wanderkarten für Herbst 1899-1901. 

 sowie die Frühjahrs- und Herbstbeobachtun- 

 gen aus den Jahren 1902 und 1903 mit 

 den auf meteorologischer Grundlage für das 

 Rotkehlchen gewonnenen Waudergesetzen in 

 gutem Einklang stehen, und man darf gleich- 

 zeitig der Vermutung Raum geben, dass 

 noch einige andere, in ihrer Lebensweise 

 dem Rotkehlchen nahestehende Singvögel mit 

 diesem Art und Form der Wanderung teilen." 



Wenn wir auch annehmen könnten, dass 

 die auf meteorologischer Grundlage gewon- 

 nenen Wandergesetze mit den ornithologi- 

 schen Beobachtungen in gutem Einklang stehen 

 bezüglich der Zyklonen, Antizyklonen und 

 Hochdruckgebiete, in betreft" der 111 Fälle 

 mit gleichmässigem Druck könnten wir der 

 Überzeugung nicht Ausdruck geben, dass an 

 diesen Tagen normaler Zug erfolgte, und 

 zwar deshalb, weil darüber keine Beobach- 

 tungen vorliegen. 



Nach den Erörterungen über den Luftdruck 

 macht uns Herr Hübxer mit der Ursache der 

 Wanderung bekannt. Diese kann nur eine 

 klimatische sein und hängt von einem be- 

 stimmten Temperaturgrad ab. 



Es werden für Stralsund die Jahrestempe- 

 raturkurve und die Wanderperioden für Früh- 

 jahrs- und Herbstzug graphisch dai-gestellt, 

 leider ohne Angabe, aus welchem Zeitraum 

 die Temperatur der einzelneu Monate und 

 der Zugsverlauf des Rotkehlchens abgeleitet 



