160 



Észak-Skandináviúbau ; Bodo — 3, llaparanda 

 — 7, Stockholm + 1 (havazás), Kopenhái^a + 9, 

 Swiueiiiiinde + 10 C. hőfokot tüntetett tel. 

 A liide«!; levegő hulláma, mely észak felöl 

 Svédországba tartott, elűzte a vörösbegyet s 

 október 9-éii a pomerániai partra hozta. Ta- 

 vaszszal sok vörösbegy mutatkozik a pome- 

 rániai tengerparton, ha valamely ezikhui közép- 

 pontja Norvégiában van ; ilyen eset volt 1904 

 á])ri!is 7-, 8-ik napján, mikor enyhe, meleg 

 szét fújt. Sőt nyugatról jövő antieziklónok 

 is állandó napsütés mellett tavaszszal föl- 

 melegedéssel és vörösbegy és más madarak 

 élénk beözönlésével szoktak járni, mint példán! 

 1900 április 20-, 21-ik napján. 



Eme három eset megokolásával teljesen 

 egyetértek ugyan, de azt már nem vagj'ok 

 hajlandó elhinni, hogy a vörösbegy' meghatáro- 

 zott hőfok mellett vonul. Előbb össze kell 

 gyűjteni az ornithologiai adatokat, egységes 

 módszer szerint feldolgozni és csak akkor 

 lehet szó arról, hogy összemérjük a hőmér- 

 sékleti xiszonyokkal. Megfordítva nem szabad 

 eljárni ; nem szabad klimabeli tényezőkre 

 támaszkodva megjelölni az utakat, melyeken 

 a madaraknak vonuluiok. s kimérni az izo- 

 thermát. melyet követniök kell. Eféle hypo- 

 thesisek bizony egy hajszálnyit sem képesek 

 lendíteni azon. hogy az ornitliophaenologia 

 terén haladás mutatkozzék. Az m'nithologusok 

 adják ide adataikat, nem laza kapcsolatban, 

 hanem rendszeres feldolgozásban. Grafikonok 

 illusztrálni igen, de pótolni nem képesek a 

 számbeli adatokat. Az ornithologiai adatoknak 

 az összemérését meteorológiai vagy klimabeli 

 alapon bátran a meteorológusokra bízliatni. 

 a mivel természetesen nincsen mondva, mintha 

 ezt az ornithologusok is el nem végezhetnék, 

 ha erre képeseknek hiszik magukat. 



HüBNER úr megtisztel vele. hogy arra a dol- 

 gozatomra is hivatkozik, melyben oda nyilat- 

 koztam, hogy a füsti fecske bizonyos izo- 

 thermával látszik vonulni. De ne feledjük el, 

 hogy Európa sok helyére vonatkozólag épp 

 úgy mint Magyarországot illetőleg előbb össze- 

 gyűjtötte Herman Ottó a vonulási adatokat. 

 Ezekre támaszkfidva, pontosan (tizednapra) 



druckgebiet in Nord-Skandinavien ; Hodö mel- 

 dete — 3, Haparanda — 7, Stockholm -f- 1° 

 mit Schneefall, Kopenhagen -\- 9, Swine- 

 münde -|- 10" 0. Die Kältewelle, welche sich 

 von Norden her über Schweden ergoss, ver- 

 drängte die Rotkehlchen und führte viele 

 am 9. Oktober an die jjonmiersche Küste. 

 Im Frühling kommen bei Zyklonen, deren 

 Zentrum in Nonvegen liegt, an der ])ommer- 

 schen Küste viele Rotkehlchen an. wie am 

 7., 8. April 1904 ; es wehten warme, milde 

 Winde. Ja auch Antizyklonen, welche von 

 Westen her kommen, bringen bei der an- 

 haltenden Sonnenstrahlung Erwärmung und 

 lebhafte Zuwanderung von Rotkehlchen und 

 anderen Vögeln im Frühling hervor, wie es 

 am 20., 21. April 1900 zu beobachten war. 



Der Begründung dieser drei Fälle können 

 wir unbedingt zustimmen, niclit so aber der- 

 jenigen, als würden die Rotkehlchen bei einer 

 bestimmten Temperatur ihren Zug ausführen. 

 Man muss zuerst ornithologische Daten sam- 

 meln, dieselben nach einer einheitlichen Me- 

 thode bearbeiten, dann er.st kann eine Ver- 

 gleichung derselben mit den Temperaturver- 

 hältnissen angestellt werden. Es geht nicht 

 an, umgekehrt zu verfahren, sich auf klima- 

 tische Faktoren zu stützen und den Vögeln 

 vorzuschreiben, auf welchen Wegen sie ziehen 

 sollen, ob mit dieser oder jener Isotherme. 

 Solche Hypothesen können nicht imstande 

 sein, Fortschritte auf dem Gebiete der Orni- 

 thophänologie zu fördern. Die Ornithologen 

 sollen die Zugsdaten hergeben, nicht in 

 lockerem Zusammenhange, sondern systema- 

 tisch dargestellt. Graphikons können zwar 

 illustrieren, nicht aber die numerischen An- 

 galien ersetzen. Das Vergleichen der ornitho- 

 logischen Daten auf meteorologischer oder 

 klimatologischer Grundlage könnte man ge- 

 trost den Meteorologen überlassen ; womit 

 nicht gesagt werden will, als könnten dies 

 nicht auch Ornithologen tun, falls .sie dazu 

 sich befähigt glauben. 



Herr HObner beruft sich auch auf meine 

 Arbeit, in welcher ich die Ansicht aussprach, 

 dass die Rauchschwalbe mit einer bestimmten 

 Isotherme zu ziehen scheint. Es hat aber 

 zuerst Herr Otto Herm-vn die Zugsdaten für 

 viele Orte in Europa zusammengestellt und 

 für Ungarn gesammelt. Auf diese gestützt, 

 habe ich den mittleren .Ankunftstag für Un- 



