161 



feltüntettpiii a megérkezés átlagos napját 

 Magyarországra nézve, kiszáiiiitottani hőmér- 

 sékletét és csak azután mértem össze e két 

 rendbeli számot más helyekével. De Hübner 

 ür nem ezt az utat követi. Ekként átlagos 

 megérkezési nap gyanánt Magyarországot ille- 

 tőleg előbb április 5-ikét 9'4 C. fok mellett 

 kaptam ; azután több ornithologiai adatból és 

 45 évet felölelő hőmérsékleti feljegyzésekből 

 április 7-ikét 9'9 C. fok mellett ; utoljára 

 néhány ezernyi 10 éves adatból április 8-ikát 

 9'6 C. fok mellett. Emez utijbbi átlag 14 

 pentaszos időköznek az átlaga, melyben a 

 füsti fecske Magyarországon 10 év lefolyása 

 alatt megjelent ; a hőmérséklet, 8 állomás 

 adataiból kiszámítva, szintén ugyanarra a 10 

 évre vonatkozik. Ha tehát most izothermáról 

 szólnék, csak annyit mondhatnék, hogy ez az 

 izotherma 70 napos időközre vonatkozik és 

 hozzá kellene tennem, hogy egyes évek meg- 

 lehetősen eltérnek ettől az átlagtól (ir6 és 

 8'3 C.° a két szélső érték). 



Ha tehát Hüenek úr dolgozata végén ekként 

 nyilatkozik: ..A vonulás az átlagos hőmérsék- 

 let bizonyos fokánál veszi kezdetét, a vonuló 

 madarak meghatározott izothermákkal nyomul- 

 nak elő és húzódnak vissza széles arczélben 

 és meteorológiai tényezők által hajlatnak ide- 

 oda az illető izothermaövekben, úgy vélemé- 

 nyéhez nem csatlakozhatunk. 



Hl. 



A német zoológiai társaság tizennegyedik 

 évi gyűlésén, mely 1904 május 24- és 26-ik 

 napján folyt le Tübingenben, Hacker tanár úr 

 előadást tartott ezzel a czimmel: „Föhn és 

 madárvonulás". 20 éves megfigyeléseire támasz- 

 kodva állítja, hogy az Erithacus rubecula, 

 Phylloscopus rufus. Kuticilla phoenicura. Phyl- 

 loscopus trochillus, Accentor modularis. Euti- 

 cilla tithys, Serinus serinus és más madarak 

 mindig föhnös időben jönnek meg. Sajnos 

 azonban, hogy adatait nem közli s így rész- 

 letesen nem is lehet velük foglalkozni. 



Hacker úr megmagj'arázza. mit kell érte- 

 nünk a fühii nevezetén s feltüntet három 

 Aquila XIV. 



garn genau (bis auf den Zehnteltag) bestimmt, 

 dann seine Mitteltemperatur berechnet und 

 so erst diese beiden Zahlen mit jenen au 

 anderen Orten verglichen. Herr Hübner hat 

 nicht diesen Weg betreten. So fand ich zu- 

 erst den mittleren Ankunftstag für Ungarn 

 den 5. April mit 9'4" C. ; dann aus mehre- 

 ren Daten und Temperaturbeobachtungen von 

 45 Jahren den 7. April mit 9'9'' C. ; zuletzt 

 aus einigen tausend Daten aus zehn Jahren 

 den 8"0 April mit 9-6" C. als Mittel. Dieses 

 letzte Mittel ist das Mittel des Zeitraumes 

 von 14 Pentaden, in welchen die Rauch- 

 schwalbe in zehn Jahren in Ungarn ankam ; 

 und die Temperatur, nach acht Stationen ge- 

 rechnet, bezieht sich ebenfalls auf diese zehn 

 Jahre. Wenn ich also jetzt von einer Iso- 

 therme sprechen würde, könnte ich nur sagen, 

 dass diese Isotherme sich auf einen Zeit- 

 raum von 70 Tagen bezieht ; und müsste 

 hinzufügen, dass in den einzelnen Jahren 

 eine ziemliche Schwankung vorhanden ist 

 (11-6 und 8-3» C. sind die Extreme). 



Wenn also Herr Hiìbner am Schlüsse sei- 

 ner Arbeit sagt : „Durch eine bestimmte Höhe 

 der Mitteltemperatur wird die Wanderung 

 eingeleitet, die Wandervögel folgen dann dem 

 Vorrücken oder dem Rückgange ebenso be- 

 stimmer Isothermen in breiter Front und wer- 

 den in den betreffenden Isothermengürtel 

 durch meteorologische Faktoren hin- und her- 

 getrieben", so können wir seiner Ansicht 

 nicht beistimmen. 



in. 



Auf der vierzehnten Jahresversammlung der 

 Deutschen Zoologischen Gesellschaft zu Tü- 

 bingen, den 24. bis 26. Mai 1904, hat Pro- 

 fessor H.4CKER einen Vortrag: „Über Föhn 

 und Vogelzug" gehalten. Gestützt auf zwan- 

 zigjährige Beobachtung, behauptet er, dass 

 die Ankunft von Erithacus rubecula, Phyllo- 

 scopus rufus, Kuticilla phoenicura, Phyllosco- 

 pus trochillus. Accentor modularis, Kuticilla 

 tithys, Serinus serinus u. a. stets bei föhniger 

 Wetterlage erfolgt. Leider werden aber die 

 Daten nicht angegeben, es ist also ein 

 spezielles Eingehen auf dieselben nicht 

 möglich. 



Herr H.ícker erörtert, was wir unter Fölin 

 zu verstehen haben und stellt drei Föhn- 



21 



