237 



Hortol)ágT : reméljük ezt annál is inkább, 

 mert evvel of>-vrészt j'elent('keny sMsk;iirt(ival. 

 másrészt értékes vadállonuuiyiiyal ,i;az(lag<u]ik 

 a terület, a mely idővel nieí;téríti a telepítési 

 és fönntartási költségeket. 



Evvel kimerítettem a mesterséges madár- 

 telepitésre vonatkozó vizsgálatokat, a melyek 

 ugyan rendkívül érdekes biológiai eredménye- 

 ket szolgáltattak a teriilet sajátos viszonyai 

 következtében, de magára a telepítésre nézve 

 egyelőre még kevés reményt nyújtottak, a 

 meddig a Hortobágy megmarad a mai álla- 

 potában. Még legkedvezüi)ben alakult a hely- 

 zet a kék vércsénél, de az eredmény még 

 itt is a kísérlettől függ: a vetési varjú eset- 

 leges nagyobbszabású megtelepülése még évti- 

 zedek kérdése, és sokáig tarthat a fogoly 

 elszaporodása is. 



Mindenütt az adott viszonyokra és az egyes 

 fajok életmódjára támaszkodva számba vettem 

 az iltetö madárfajok szükségleteit, s ezeket 

 egybevetettem egyrészt avval, a mit a terület 

 már most nyújthat, másrészt pedig avval, a 

 mit kevés költséggel pótolni lehet. Ezek alap- 

 ján a következőkben foglalhatom össze a 

 tanulságokat : 



1. Minthofiii a sáskajárás a Hortobágyon 

 nem évről-évre ismétlődő jelenség, azért nor- 

 mális viszonijok között a szükséf/es fáplálék- 

 mennyiség hiánya köretkeitéhcn nem tarthat 

 el oly madártömeijeket. a melyek a kedvező 

 időjárás következtéijeti fölléjtő sáskareszedéimet 

 megsziintethetnék. 



2. A mesterséges madártelejntés révén nem 

 lehet véglegesen megszüntetni a sáskajárás 

 veszedelmét. 



3. A mesterséges madártelepüés révén azon- 

 ban el lehet érni azt, hogy a sáskajárások 

 csak tetemesen hosszabb időközökboii ismétlőd- 

 hetnek Az állandó jiusztitás következtében 

 nem következik be a sáskajárás minden oly 

 esztendőben, a mely a sáskák fejlődésére ked- 

 vező, hanem több ilyen esztendőnek kell bekö- 

 vetkeznie, hogy sáskajárás fejlődhessék. E 

 mellett szól pl. az, hogy a madárvilág közre- 

 működése az idei sáskajárás leküzdésében 

 lényegesen csökkentette azt a valószínűséget, 



das mit Rebhühnern bevölkerte Hortobágy kein 

 Traum: es ist dies umsomehrzu hotlen, als das 

 Gebiet dadurch einerseits um einen bedi^uten- 

 den Heuschreckenvertilger, anderseits um ein 

 wertvolles Wild bereichert wird, welches mit 

 der Zeit die Kosten der .Ansiedelung mid Er- 

 haltung decken wird. 



Somit wären die Untersuchungen über die 

 künstliche Yogelaiisiedelung ('rscliöi)ft. Die- 

 selben ergaben zwar infolge der eigenartigen 

 Verhältnisse des Gebietes sehr interessante 

 l)iologische Resultate, boten jedoch vorläufig 

 für die Ansiedelung wenig Hoffnung, solange 

 das Hortobágy im jetzigen Zustande verbleibt. 

 Am günstigsten gestaltete sich noch die Lage 

 beim Rotfussfalken, doch hängt das Resultat 

 selbst hier noch vom Versuche ab ; die even- 

 tuelle grossangelegte Ansiedelung der Saat- 

 krähen ist noch eine Frage künftiger Dezen- 

 nien, und dürfte auch die Vermehrung der 

 Rebhühner noch ziemlich lange dauern. 



überall auf die gegebenen Verhältnisse und 

 auf die Lebensweise der betreffenden Arten 

 gestützt, zog ich den ßedaif jeder Vogelart 

 in Betracht, und verglich diesen einerseits 

 mit dem, was das Gebiet schon jetzt bieten 

 kann, anderseits mit dem, was sich mit ge- 

 ringen Kosten ergänzen lässt. Auf Grund 

 dieses Verfahrens kann ich die Resultate fol- 

 gendermassen zusammenfassen : 



1. Indem sich die Hensciireckenplagen im 

 Hortobágy nicht von Jahr zu Jahr iricder- 

 holen, so kann dasselbe unter normalen Ver- 

 hältnissen in Ermangelung der notwendAgen 

 Nahrungsmenge, nicht diejenigen Vogelmasseti 

 erhalten, irelche die infolge günstiger Witte- 

 rung auftretende Heuschreckenplage nieder- 

 käi npfen kön nten. 



2. Mittels der künstlichen Vogelansiedelung 

 kann der Heuschreckenplage nicht ein- und 

 für allemal vorgebeugt iverden. 



3. Mittels der künstlichen Vogelansiedelung 

 kann jedoch .soviel erreicht werden, dass sich 

 die Heuschreckenplagen nur in bedeutend 

 längeren Zeiträumen iviederholen können. In- 

 folge der ständigen \'erminderuug wird nicht 

 auf jedt^s, für die Heuschrecken günstiges 

 Jahr, auch eine Heuschreckenplage folgen, 

 sondern es müssen mehrere günstige Jahre 

 eintreten, damit sich eine solche entwickeln 

 kann. So wurde z. B. durch das Mitwirken 

 der Vogelwelt in der Bekämpfung der heuri- 



