•JH5 



madárra vonatkozó i'ddigi inegligyelések tán 

 mégis adliatnak valamelyes megkö/elitö meg- 

 oldást. Pktknii ugyan már megpróbálkozott a 

 kérdéssel, de az akkori hiányos ismeretek 

 alapján határozott véleményt még nem mond- 

 hatott, habár tagadhatatlanul helyes nyomon 

 járt. mikor elsősorban a táplálkozási viszo- 

 nyokban kereste az okot. Tschusi V. lovag* 

 az liS75. évi invázió tanulságaként a követ- 

 kezőképpen formulázza határozott tételét: a 

 sáskák tömeges fellépése ezek alapján most 

 se és talán sohase is idézte elő a pásztor- 

 madarak beözöulését: hirtelen megjelenésük 

 csak analogonja némely téli vendégünk (pl- 

 Anqielis) tömeges megjelenésének. Evvel szem- 

 ben Herman Ottó** úgy vélekedik, hogy a 

 sáskajárás elfogadható a pásztormadár meg- 

 jelenésének kulcsáld. 



Mindezek a nuigyarázási kísérletek tiilnyo- 

 moan azokra a megfigyelésekre vannak ala- 

 pítva, a melyeket a pásztormadár vendég- 

 szereplése alkalmával gyűjtöttek. Természetes 

 dolog, hogy ezek egymagukban véve nem ele- 

 gendők, már csak azért sem, mert bizonyos 

 fokig kivételes állapotra vonatkoznak. A kér- 

 dés megoldására csak ügy lehet némi kilátá- 

 sunk, ha főleg azokat a megfigyeléseket vesz- 

 szük tekintetbe, a melyek azokon a területeken 

 történtek, a melyeken rendes fészkelő és köl- 

 töző a pásztormadár, nem úgy mint nálunk, 

 a hol vándor és ritka fészkelő. Persze ez 

 akkoriban még lehetetlen volt. mert az a 

 munka, a mely tudomásom szerint a legtöbb 

 adatot nyújtja erre nézve s általában legrész- 

 letesebben tárgyalja a pásztormadár életmód- 

 jának sajátosságait, csak 1895-ben jelent meg; 

 értem Menzbu:k orosz nyelvű „Ares Rossiae" 

 czimű nagy munkáját. 



Menzbier munkájában a következő fontos 

 adatokat találjuk. A pásztormadár még ott is. 

 a hol évenként megjelenik — üéloroszország. 

 Transzkaspia. Turkesztán — nen» fészkel 



• Schmidhorteni Tschusi Viktor lovag: Der Zug- 

 (les Rosenstares etc. im J. 187ü. Verhandl. d. zool.- 

 bot, Gesellschaft, Wien. 1877. pag. 195. 



*" A magyar madárvilág ezidci vendége. Termé- 

 szettud. Közliiny. VU. 1875. pag. 263. 

 Aquila XI\'. 



können die lìisherigen Beobachtungen iilter 

 den Rosenstar vielleicht doch wenigstens eine 

 annahei'ude Lösung dersellien ergeben. 1'k,tí;nvi 

 versuchte sich schon mit der Frage, doch 

 konnte er auf (jrund der danuiligeii liickeii- 

 liaften Kenntnis noch keine bestimmte Mei- 

 nung formieren, obwohl er sich nnleugl)ar auf 

 der richtigen Spur befand, als er die Ursache 

 in den Ernälirungsverhältnisseii suchte. Kitter 

 V. v.Tkchusi* formuliert(i als Ergebnis der In- 

 vasion im .1. 1875 folgenden bestimmten Satz: 

 das massenhafte Auftreten der Heuschrecken 

 ist daher diesnuil und wahrscheinlich niemals 

 die Veranlassung zu einer Immigration der 

 Rosenstare gewesen ; das plötzliche Eintreften 

 derselben ist nur ein Analógon zu dem scha- 

 renweisen Erscheinen einiger unserer ^\'illter- 

 gäste (z. B. Ampelis). Demgegenüber glaubt 

 Otto Herman,** dass die Heuschreckeuijlagen 

 als Schlüssel der Erscheinungen des Rosen- 

 stares angenommen werden können. 



Alle diese Erklärungsversuche sind v(M-wie- 

 gend auf jene Beobachtungen gegründet, 

 welche während des Hierseins der Rosen- 

 stare gemacht wurden. Natürlich sind diese 

 allein ungenügend, u. zw. schon darum, 

 weil sie sich in eiiiem gewissen Graile auf 

 einen Ausnahmszustand beziehen. Die l'iösung 

 der Frage kann jedoch nur dann einigermassen 

 erhofft werden, wenn hauptsächlich jene Be- 

 obachtungen herangezogen werden, welche 

 aus jenen Gegenden stammen, wo der Rosen- 

 star regulärer Brut- und Zugvogel ist, nicht 

 so wie bei uns, wo er als Wander- und selte- 

 ner Brutvogel erscheint. Freilich war dies 

 damals noch unmöglich, weil dasjenige Werk, 

 welches meines Wissens diesbezüglich die 

 meisten Daten enthält, und die Eigenartig- 

 keiten in der Lebensweise des Rosenstares 

 am ausführlichsten behandelt, erst im Jahre 

 1895 erschien; ich meine das grosse Werk 

 in russischer Sprache von Mrnzbier: „Aves 

 Rossiae^ . 



In Menzbiers Werk finden w ir folgende wich- 

 tige Daten. Der Rosenstar brütet selbst dort, 

 wo er alljährlich erscheint — Süd-Russland, 

 Transkaspicn. Turkestan — nicht in jedem 



* Kitter Viktor v. Tschusi zu Schmidhull'en: Der 

 Zug des lloscnstares etc. im J. 187,'). Verh d. zool.- 

 bot. Gesellsch. in Wien 1877. p. 195. 



■• A magyar madárvilág ezidei vendége. Természet- 

 tud. Közlöny VII. 1875. p. 263. 



34 



