266 



iiiiiiileii (■vhen uj;y;uui/.on ;i területien: a fészok- 

 telepek csak a stepp közelében találhatók, 

 mert (v- bővelkedik es;venes szárnyúakljaii 

 (sáskák), (le daczára annak, hogy némely 

 helyen megvan minden kellék ahhoz, hogy 

 telepesen fészkelhessenek, mégis igen i-itka 

 eset, hogy ezen a helyen egymásntáii töhb 

 évig fészkeljenek, s ennek az az oka, hogy 

 egyik vagy másik évben kevés a rovar a 

 steppekben. minek következtében oly helyekre 

 mennek fészkelni a pásztormadarak, a hol 

 könnyebben nevelhetik fel fiaikat. Bár rende- 

 sen a sáskajárásokkal kapcsolatosan jelen- 

 nek meg, mindazonáltal a pásztormadár és a 

 sáska megjelenése nem jár mindig együtt, 

 mert a mint a ])ásztormadarak mutatkozhat- 

 nak sáskák nélkül, ligy a sáskát sem követi 

 mindig a pásztormadár. Ez a megjegyzés 

 azonban a vándor pásztormadárra vonatkozik 

 és nem a fészkelőre. 



Valamely madárfaj (életmódjának kifej- 

 lesztő faktorai legbiztosabban azon a tei'iileten 

 határozhatók meg, a melyen rendesen fészkel, 

 vagyis ligynevezett hazájában, a melynek spe- 

 cziális viszonyaihoz alkalmazkodott. Itt is a 

 fészkelési viszonyokat kell elsősorban tekin- 

 tetbe venni, mert legszorosabban ezek függe- 

 nek össze a faj fenntartásával, az élet leg- 

 fontosabb mozzanatával. Mrnzbikr fennti adatai 

 szerint a pásztormadár még rendes fészkelő 

 területén is a tömeges rovarkárok, nevezete- 

 sen a sáskajárásoknak szinte évről-évre vál- 

 tozó területe szerint változtatja fészkelő helyét, 

 vagyis a pásztormadár mérj legsajátosabb fész- 

 kelő területén is vándormadár. 



A pásztormadár életmódja ennélfogva specziá- 

 lis alkalmazJcodás a steppek táplálkozási viszo- 

 nyaihoz, vagyis a sáskajárásokhoz, a melyek 

 jellemző sajátsága az, hogy egyrészt a talaj- 

 viszonyok és az időjárás extremitásai követ- 

 keztében nem, j)eriodikitsak, másrészt pedig a 

 sáskák szűkre szabott életideje következtében 

 nagyon rövid ideig tartók. Ebből az alkalmaz- 

 kodásból egyenesen következnek életmódjának 

 főbb sajátosságai. Ebből magyarázható nagy 



Jahre auf (Irinsrlbeii (icliictr; die Ki'iitkohi- 

 nien sind nur in der N'ähe der Steppe zu 

 finden, da diese an Gi-adtlüglerii (Heuschrcckeni 

 reich ist. trotzdem aber in manciien .[alii'cn 

 alle liedingiingeii zum kohmieweisen Hriiten 

 vorhanden sind, so ist es doch eine »Selten- 

 heit, dass sie an einer und derselben Stelle 

 mehrere Jahre nacheinander nist(Mi, was da- 

 durch verursacht wird, dass in einem oder 

 anderem Jahre wenig Insekten in der Ste])pe 

 sind, weshalb die Kosenstare zum Brüten 

 solche Gebiete aufsuchen, wo sie ihre Jungen 

 leichter grossziehen können. Obzwar sie ge- 

 wöhnlich in Verbindung mit Heuschrecken- 

 ])lagen auftreten, so ist das Erscheinen der 

 Rosenstare und Heuschrecken doch nicht im- 

 mer gleichzeitig, weil ebenso wie sich Rosen- 

 stare ohne Heuschnicken zeigen, auch die 

 Heuschrecken nicht immer vom Rosenstar 

 verfolgt werden. Diese Bemerkung ])ezieht 

 sich jedoch auf den Rosenstar als ^\'ander- 

 vogel, nicht aber als Brutvogel. 



Die entwickelungsbestimmenden Faktoren 

 der Lebensweise irgend einer Vogelart kön- 

 nen am sichersten auf jenen Gebif^ten be- 

 stimmt werden, auf welchem die Art regel- 

 mässig nistet, d. i. in der sogenannten Hei- 

 mat, an deren spezielle Verhältnisse sich 

 dieselbe angepasst hat. Auch hier müssen in 

 erster Linie die Brutverhältnisse in Betracht 

 gezogen werden, indem diese im engsten Zu- 

 sammenhange mit der Erhaltung der Art. also 

 mit dem wichtigsten Momente des Lebens 

 stehen. Laut den obigen Daten Menzbiers ver- 

 ändert der Rosenstaar seine Brutstellen selbst 

 auf seinen speziellsten Brutgebieten nach den 

 fast von Jahr zu Jahr wechselnden Gebieten 

 der massenhaften Insektenschäden, nament- 

 lich der Heuschreckenplagen, d. i. der Rosen- 

 star ist selbst auf seinem speziellsten Brut- 

 gebiete ein Wandervogel. 



Die Lebensweise des Rosenstares ist daher 

 eine spezifische Anpassung an die Nahrungs- 

 verhältnisse der Steppe, d. i. an die Heu- 

 schreckenplagen, tvelche dadurch charakterisiert 

 irerden, dass sie einerseits infolge der Boden- 

 verhältnisse und der Extremitäten der Witte- 

 rung imperiodisch, anderseits aber infolge der 

 engbegrenzten Lebensdauer der Heuschrecken 

 von sehr kurzer Dauer sind. Aus dieser 

 Anpassung lassen sich die hauptsächlichen 

 Eigentümlichkeiten der Lebensweise direkt 



