■27a 



ban indulnak el északi Indiából, ennélfogva 

 valószinülefi' iigviiníií'-ok. ii melyek Délorosz- 

 országot és Kisázsiai szállják meg, a hol 

 később fejlődik a vegetáczió és ennek alapján 

 a sáska is. Ezek természetesen csak jóval 

 később, tudniillik szejtteniberben érnek vissza 

 Indiába. 



Kitűnik ezekből az adatokból az, hogy a 

 pásztormadár azok közé a vonulók közé tar- 

 tozik, a melyek a Icgrövidelih ideig tartóz- 

 kodnak fészkelési területeiken. Kiderül azon- 

 ban az is, hogy nem a beálló tél, hanem 

 csak a beálló táplálékhiány lehet ennek az 

 oka, mert hiszen a transzkaspiai vidékről már 

 nyár elején vonulnak el. Szinte példátlan eset, 

 de egyúttal rendkívid jellemző a pásztor- 

 madár specziális alkalmazkodására, hogy a 

 joggal „tavaszi" -na.k és „ó's^i"-nek nevezett 

 vonulások egy vonulási idény, t. i. a tavaszi 

 alatt menjenek végbe. Igen figyelemreméltó 

 még az is, hogy a pásztormadárnak a fész- 

 kelési területen való tartózkodási időtartama 

 egész pontosan megfelel a sáskák életidejé- 

 nek — mind a kettő ca 8 hónapot tesz ki. 

 Hasonlóképpen igen nevezetes jelenség az 

 is, hogy a költés befejeztével a pásztorma- 

 dár már nem vándormadár, hanem igazi vonuló, 

 a mi ismételten is azt bizonyítja, hogy 

 vándorlási kényszer alatt áll. 



A vonulási viszonyok ismerete alapján való- 

 színű magyarázatát adhatjuk annak is, hogy 

 miért jönnek néha már korán, márcziusban* 

 hozzánk a pásztormadarak? így volt ez pl. 

 1875-ben, a mely rendkívül érdekes esztendő 

 volt a pásztormadár megjelenését illetőleg. 

 TscHusi V. lovag (i. h.) és Herman 0. (i. h.) 

 szerint márczius végén nagj' csapatokban vol- 

 tak Liptó és Zólyom megyékben valamint Hor- 



im Mai verlassen, sind daher aller Wahrschein- 

 lichki'il nach diejenigen, welche Südrussland 

 und Klt'inasien besiedeln, wo sich die Vege- 

 tation und infolge dieser auch die Heuschrecke 

 später entwickelt. Diese erreichen daher Indien 

 bedeutend später, nändich erst im Septeml)er. 



Aus diesen Daten lässt sich ersehen, dass 

 der Rosenstar zu jenen Zugvögeln gehört, 

 welclie die kürzeste Zeit in ihren Brutgeliieten 

 zubringen. Es geiit aus denselben jedoch auch 

 das hervor, dass dies nicht durch den ein- 

 tretenden Winter, sondern nur durch den 

 Maugel an Nahrung verursacht werden kann, 

 da sie ja aus Transkas|jien schon am Beginne 

 des Sommers wegziehen. Es ist ein fast bei- 

 spielloser Fall, aber ungemein bezeichnend 

 für die spezielle Anpassung des Rosenstares, 

 dass die mit Recht nach dem „Frühjahr" 

 und „TJerhst" benannten Züge in einer Zug- 

 saison, nämlich in derjenigen des Frühjahrs 

 vor sich gehen. Eine sehr beachtungswerte 

 Tatsache ist auch noch die, dass die Auf- 

 enthaltsdauer des Rosenstares im Brutgebiete 

 fast genau der Lebensdauer der Heuschrecken 

 entspricht — beide betragen ca 3 Monate. 

 Eine ebenso bemerkenswerte Erscheinung ist 

 die, dass sich der Rosenstar nach vollendeter 

 Brutzeit nicht mehr als Wandervogel zeigt, 

 sondern als echter Zugvogel, was wiederum 

 beweist, dass bei ihm das Wandern ein 

 Zwang ist. 



Infolge der Kenntnis der Zugsverhältnisse 

 kann nun auch eine wahrscheinliche Erklärung 

 darüber gegeben werden, warum die Rosen- 

 stare manchnml schon fridi im März* bei uns 

 erscheinen ? So war es z. B. im Jahre 1875, 

 welches bezüglich des Erscheinens der Rosen- 

 stare ausserordentlich interessant war. Nach 

 Ritter V. v. TacHusi (I. c) und Otto Herman 

 (1. c.; waren Ende März grosse Flüge in den 



' A pásztormadár kivételesen télen is előfordult 

 már, így 1900 jan. 8-án Dr. Geeisiqer Mihály 8 da- 

 rabot talált Szepesbélán, 1901 jan. 17-én pedig 30 

 darabból álló csapatot, a mely több napon át tartóz- 

 kodott a vidéken. Csöroey T. szerint Spalatóban i.s 

 előkerül néha télen át (Aquila X. 190:i. pag. 87.). 

 TscHosi V. lovag emiitett közleménye szerint 1875- 

 ben november elejéig láttak nagy csapatokat Horvát- 

 ország déli részébi'n. Ezekre az abnormis előfordu- 

 lásokra nézve, jelenleg még hozzávetőleges magya- 

 rázatot se lehet "adni. 

 Aquila XIV. 



* Der Rosenstar kam ausnahmsweise auch schon 

 im Winter bei uns vor, so beobachtete Dr. Michabi, 

 Greisioer in Szepesbéla am 8. Jänner 1900 acht 

 Stück, am 17. .liinner 1901 aber einen Flug von 30 

 Stück, welche sich mehrere Tage lang in der Gegend 

 aufhielten. Nach Titus Csörget kommen sie manch- 

 mal auch in Spalato zur Winterszeit vor (Aquila X. 

 1903 p. 87 1. Laut der erwähnten Schrift von Ritter 

 V. v. TscHDsi wurden im Jahre 1875 im südlichen 

 Kroatien noch Anfang November grosse Flüge ge- 

 sehen. Über diese abnormen Erscheinungen kann 

 derzeit nicht einmal eine annähernde Erklärung ge- 

 geben werden. 



«5 



