274 



vátországban. Vonulási idejük alapján ezekről 

 azt kell tartanunk, hogy transzkaspiai vagy ! 

 turkesztáni származásúak voltak, a melyek 

 vándorlásra kényszerültek, mert sem rendes 

 tartózkodási helyükön, sem a közben esö vi- 

 dékeken nem találtak táplálékot. 



Ugyanebben az évben volt eiiv második 

 invázió is májusban és Olaszországban, a hol 

 máskor ritkák, a sáskajárás következtében 

 fészkeltek is. A mondottak alapján ezek dél- 

 oroszországiak lehettek, a melyek már csak 

 azért is vándorlásra kényszerültek, mert ha 

 volt is sáskás terület rendes tartózkodási helyü- 

 kön, azt már előttük lefoglalták Transzkas- 

 piából kiszorult társaik. Az idén is volt némi 

 nyoma ilyen kettős inváziónak, a mennyiben 

 Ráczkevén márczius 3-án jelentkezett 1 drb. 

 Lehetséges, hogy a juájusi és júniusi töme- 

 ges megjelenés részben annak a következ- 

 ménye, hogy Transzkaspia vagy Turkesztán 

 egyes vidékein kedvezőtlen idő járt a sás- 

 kákra s így kiszorultak és vándorlásra kény- 

 szerültek egyes déloroszországi rajok, a melyek 

 azután a Hortobágyon találták meg a keresett 

 fészkelési alkalmat. 



Azt hiszem, hogy ezek a tényekre és a 

 pásztormadár életmódjára támaszkodó követ- 

 keztetések és feltételek elég plauzibilis magya 

 rázatüt adnak a pásztormadár időnként való 

 megjelenéséről és fészkeléséről. Tiszta sor, 

 hogy erre vonatkozólag csak rendes fészkelő 

 területeiken végzett párhuzamos megfigyelések 

 nyújthatnak végleges és biztos választ, de a 

 míg odáig eljuthatunk — ki tudja mikor? — 

 tán megelégedhetünk a valószínű megoldás- 

 sal is. 



TscHüsi Y. lovag idézett tétele ezek alapján 

 némi módosításra szorul. Tény dolog, liogy 

 egy nálunk dúló sáskajárás nem idézheti ein 

 a pásztormadarak beözönlését; előidézi azon- 

 ban a sáskajárás elmaradása rendes fészke- 

 lési területeiken, mert ennek következtében 

 kényszerül vándorlásra, hog\' a fészkeléshez 

 szükséges specziális táplálékát, a melyhez ősi 

 soron alkalmazkodott, másliol találhassa meg. 



Komitaten Liptó und Zólyom sowie in Kroa- 

 tien erschienen. .Viif (Triiinl ihrer Zugszeit 

 können diese aus Transkasjiien oder Turkestan 

 gekommen sein, welche deshall) zum Wandern 

 gezwungen wurden, weil sie weder auf ihren 

 gewöhnlichen Brutgebieten, noch auf den 

 inzwischen liegenden Gegenden Nahrung 

 fanden. 



In demselben Jaiire fand auch eine zweite 

 Invasion im Mai statt, und in Italien, wo der 

 Rosenstar sonst selten ist, l)riiteten sie auch 

 infolge der Heuschreckenplage. Auf Grund 

 des Gesagten müssten diese aus Südrussland 

 gekommen sein, welche ja schon auch des- 

 halb zum Wandern gezwungen wurden, weil 

 die eventuellen geeigneten Gegenden in ihren 

 regelmässigen Brutgebieten schon vor ihnen 

 von ihren aus Trauskaspien verdrängten Ge- 

 nossen besetzt wurden. Auch heuer zeigte 

 sich eine geringe Spur einer solchen zweimali- 

 gen Immigration, da ein Rosenstar schon am 

 3. März in Ráczkeve beobachtet wurde. Es 

 ist möglich, dass das massenhafte Erscheinen 

 der Rosenstare im Mai und Juni dadurch her- 

 Vfirgerufen wurde, dass in einigen Gegenden 

 von Turkestan oder Trauskaspien die Witte- 

 rung für die Heuschrecken ungünstig war. 

 weshalb einige Schwärme aus Südrussland 

 verdrängt und zum Wandern gezwungen waren, 

 welche dann im Hortol)ágy die gesuchten 

 Brutplätze auffanden. 



Meiner Ansicht nach dürften diese auf Tat- 

 sachen und auf die Lebensweise des Rosen- 

 stares gestützten Folgerungen und Hypothesen 

 eine ziemlich plausibile Erklärung über das 

 zeitweise Erscheinen und Brüten des Rosen- 

 stares bieten. Es liegt auf der Hand, dass 

 eine endgültige, sichere Antwort diesbezüglich 

 erst durch parallele Beobachtungen in den 

 regelmässigen Brutgebieten gegeben werden 

 kann, bis wir aber soweit gelangen — wer 

 weiss wann ? — kann \-ielleicht auch eine 

 annähernde Lösung akzeptiert werden. 



Der erwähnte Satz von Ritter V. v. Tbchusi 

 uuiss daher einigermasseu modifiziert werden. 

 Tatsächlich kann eine in unseren Gegenden 

 auftretende Heuschreckenplage eine Immigra- 

 tion der Rosenstare nicht herbeiführen, die- 

 selbe W'ird jedoch durch das Ausbleiben der 

 Heuschreckenplagen in jenen Gebieten her- 

 vorgerufen, wo die Rosenstare regelmässig 

 brüten, da sie infolge dieses Ausbleibens zu 



