284 



A hiányos adatok alapjáu nem lehet egész 

 határozottan eldönteni, hogy az uráli l)agoly 

 mai elterjedése nem-é mégis fokozatos áttele- 

 pedés eredménye, de az ilyen átteli^pedési 

 mozgalom nem szokott egyszerre, hirtelenül 

 megszűnni s így a jövő kutatások nyorniin 

 majd véglegesen eldönthetjük a kérdést. A 

 történeti anyagra támaszkodva az a meggyő- 

 ződésem, hogy az utolsó század alatt ilyen 

 áttelepedés nem történt. 



Az uráli bagoly fészkeléséről Petényi még 

 nem ir semmit, a mi annál feltűnőbb, mert 

 a Nemzeti Múzeum tojás-gyűjteményében (Fri- 

 v.íldszky: Aves Hungáriáé) van egy 1851- 

 ben április 24-én Pnkkanczon, Bars megyében 

 szedett tojás, a mely tehát még Petényi éle- 

 tében kerülhetett a Múzeumba. Lehet, hogy 

 idevágó jegyzetei elvesztek. Dr. Madarász Gyula 

 nem vette fel „Magyarország Madarai" czimű 

 munkájába, mert nem találta egészen meg- 

 bízhatónak. A tojáson levő fölirás szerint 

 Tauscher (bizonyára Tauscher Gyula, Petényi 

 sógora) gyűjtötte azt, odvas fában „Fukkanz^-on ■ 

 méretei 52X42'2 mm., tehát tényleg uráli 

 bagoly tojása. Mindazonáltal szintén úgy tar- 

 tom, hogy nem lehet egész biztosan megálla- 

 pított fészkelési esetnek venni; a tojáson levò 

 felírás szerint „Fnkkanz" a lelőhely, ilyen 

 község pedig Magyarországon nincs ; Frivaldszky 

 könyvében „FiiH-ancz. Bars megye" szerepel, 

 csakhogy Bars megyében szintén nincs ilynevű 

 község s nincs is adat rá, hogy milyen jogon 

 változtatta meg a lelőhely nevét és milyen 

 alapon helyezte azt Barsmegyébe. 



A második esetet Frivaldszky Imrk említi. 

 Jellemző adatok stb. (1. a források jegyzékét) 

 munkájának 10. és 24. lapjain. Előbbi helyen 

 ezt írja: „tél idején hazánk felső megyéit is 

 meglátogatja, hol néha el is nyaral és költ", 

 utóbbin pedig, hogy az Aliion hegységben 

 — csak az Orsova melletti hegyet gondolha- 

 tom — egész családra akadt, „midőn éppen 



bewiesen, anderseits dadurch, dass das Mu- 

 seum in Zágráb im Herbst 1889 sieben Exem- 

 plare erhielt. Auf Grund des lückenhaften Ma- 

 teriales kann es zwar nicht ganz bestimmt ent- 

 schieden werden, ol) die hentige Verbreitung 

 der llraleule nicht (leimoch ein Resultat all- 

 mählicher Übersiedelung ist, doch ptlegt eine 

 sfilche Ijbersiedelungs-Bewegung nicht plötz- 

 lich auf einmal aufzuhören, weshalb die Frage 

 auf (Trund der zukünftigen Beobaclitungeii 

 schliesslich doch endgültig erledigt werden 

 kann. Auf das historisclie Materiale gestützt, 

 hege ich die Überzeugung, dass eine solche 

 Übersiedelung im letzten .Talirliundcrt nicht 

 stattfand. 



Über das Brüten der Uraleule berichtet 

 Petényi noch nichts, was umso autl'allender ist. 

 da die Eiersammlung des National-Museums 

 (Frivaldszky : Aves Hungáriáé) ein Ei dieser 

 Art besitzt, welches am 24. April 1851 in Puk- 

 kancz. Koni. Bars gefunden wurde und daher 

 noch zu Petényi's Lebzeit in das Museum gekom- 

 men sein dürfte. Möglich, dass seine diesbezüg- 

 lichen Notizen verloren gingen. Dr. Jllius v. 

 M.ADARÁsz nahm diesen Fall ebenfalls nicht in 

 sein Werk ..Magyarország Madarai" auf. da 

 er ihm nicht vollkommen glaubwürdig erschien. 

 Laut der auf dem Ei befindlichen Aufschrift 

 wurde dasselbe von Tauscher — jedenfalls 

 Julius Tauscher, Petényis Schwager — in 

 „Fukkanz" in einer Baumhöhle gefunden; 

 die Masse betragen Ò2 X 422 mm., wes- 

 halb es sich jedenfalls um ein Ei der Ural- 

 eule handelt. Trotzdem glaube ich jedoch, dass 

 das Brüten durch diesen Fall nicht als ganz 

 sicher angenommen werden kann ; laut der 

 Aufschrift ist der Fundort „Fukkanz", doch ist 

 in Ungarn keine Ortschaft dieses Namens: bei 

 Frivaldszky heisst es ..Pukkancz. Korn. Bars". 

 doch gibt es auch im Koni. Bars keine Ortschaft 

 dieses Namens, auch gibt es keinen Anhaltspunkt 

 dafür, mit welchem Eechte der Name verändert 

 wurde und warum der Ort in das Koniitat Bars 

 verlegt wurde. 



Der zweite Fall wird von Emerich von Fri- 

 valdszky erwähnt in seinem „Jellemző adatok 

 etc." (v. den Quellennachw-eis) betitelten Werke 

 pag. 10 und 24. An ersterer Stelle schreibt 

 er: ..sie besucht im, Winter auch die Komitate 

 Oberungarns, wo sie manchmal auch den 

 Sommer verbringt und brütet", an der ande- 

 ren aber, dass er im Alliongebirge — es kann 



