292 



szerűségnek örvendő kisebb müve, mely idő- 

 közben német nyelvre is lefordítva* a közel 

 jövőben már harmadik magyar kiadását éri el. 



A legközelebbi fontos lépés 1903 tavaszán 

 történt, a midőn dr. Darányi Iqnácz m. kir. 

 földmivelésiigyi minister Herman Ottó ajánla- 

 tára e sorok íróját egy hétre Kasselbe kül- 

 dötte ki, hogy a gyakorlati madárvédelem 

 eszközeit Beelepsch János br. páratlan minta- 

 telepén tanulmányozhassa. A báró úr ismert 

 szeretetreméltóságával kalauzolva napokon át 

 fáradhatlan és a legapróbb részletekre is ki- 

 terjedő gondossággal oktatott. Ajánb» sorainak 

 köszönhetem, hogy a büreni fészekodugyárat 

 is megtekinthettem s az odugyártás fogásai- 

 val is megismerkedtem. Beelepsch br. kasseli 

 lakásán 20 évi kísérleteinek anyagát mutatta 

 be, seebachi birtokán pedig együtt láthattam 

 mindazt, a mit a gyakorlati madái-védelem 

 terén a szakértelem, egészséges ész és szívós 

 kitartás létrehozhat. 



A Seebachon és Bürenben látottak alapján 

 legsürgősebb teendőnek a mesterséges fészek- 

 odvak gyártására berendezett hazai ipartelep 

 létesítése bizonyult. E fontos eszközöknek 

 előállítására szolgáló állami gyártelep szerve- 

 zése számfts akadályba ütközvén, Herman Ottó 

 1904-ben a magánipar terén próbálja a fészek- 

 odugyártást megvalósítani. Terve csakhamar 

 valóra vált. A baranya-kárászi fűrészárúgyár 

 tulajdonosa, iFJ. Kűhnel Márton ugyanis a kő- 

 szegi állatvédő-egyesület biztatására intéze- 

 tünk igazgatójához fordult, ajánlkozva a fészek- 

 odvak gyártására. Herm.4n Ottó az ajánlatot 

 elfogadva, a gyár állami segélylyel leendő 

 berendezése ügyében a m. kir. kereskedelem- 

 ügyi ministerrel lépett összeköttetésbe. Tár- 

 gyalásainak eredményeképpen 1905 végén 

 egyik hazai gyárunkban államköltségen fészek- 

 odu-fúrógép készült, a mely kétirányú szer- 

 ződéssel került Kűhnel használatába. Intéze- 

 tünkkel szemben arra van kötelezve a gyáros, 



* Nutzen und Schaden der Vögel. Verfasst von 

 Ottó Herman. Ins Deutsche übersetzt von Joh. Carl 

 RösLER in Szászrégen. Verlag von Fr. Edgen Köulek, 

 Gera-Untermhaus 1903. 



Jahre 1901 ein kleineres für breitere Schich- 

 ten geschriebenes und sich grosser Popularität 

 erfreuendes Werk von Otto Herman unter dem 

 Titel ,,A madarak hasznáról és káráról", wel- 

 ches auch in das Deutsche übersetzt wurde,* 

 und schon in allernächster Zeit die dritte 

 ungarische Auflage erleben wird. 



Der nächste wichtige Schritt geschah im 

 Frühjahre 190;], als Schreiber dieser Zeilen 

 auf den N'orsciilag Otto Hermans von Dr. Ignaz 

 V. Darányi, königl. ung. Minister für Ackerbau, 

 auf die Dauer einer Woch»* nach Kassel ent- 

 sandt wurde, um die Mittel des praktischen 

 Vogelschutzes auf der einzig dastehenden 

 Versuchsstation des Freiherrn Hanb v. Ber- 

 LEPSCH zu studieren. Freiherr von Berlepsch 

 führte mich hier mit seiner allbekannten Zu- 

 vorkommenheit Tage hindurch und belehrte 

 mich mit unermüdlichem Eifer und mit einer 

 Sorgfalt, welche sich bis auf die kleinsten 

 Details erstreckte. Seinem Empfehlungsschrei- 

 ben verdanke ich es, dass ich auch die Nist- 

 höhlenfabrik in Büren besichligen konnte, 

 und mir auf diese Weise auch die Kenntnis 

 der Fabr kation der Nisthöhlen aneignen konnte. 

 Freiherr von Beelepsch zeigte mir in seiner 

 Wohnung in Kassel sein zwanzigjähriges Ver- 

 ^uchsmateriale, auf seinem Besitze in Seebach 

 aber war alles beisammen, was Fachwissen, 

 gesunder Verstand und zähe Ausdauer auf 

 dem Gebiete des praktischen Vogelschutzes 

 hervorzubringen imstande ist. Auf Grund 

 der Erfahrungen in Seebach und Büren er- 

 wies sich als dringendste Notwendigkeit die 

 Einrichtung einer ungarischen Fabrik zur 

 Herstellung künstlicher Nisthöhlen. Indem die 

 Einrichtung einer staatlichen Fabrik zur Her- 

 stellung dieses wichtigen Mittels auf grosse 

 Schwierigkeiten stiess, versuchte Otto Herman 

 im Jahre 1904 die Fabrikation der Nisthöhlen 

 im Wege der Privatindustrie ins Leben zu 

 rufen. Dieser Plan wurde auch bald zur Wirk- 

 lichkeit. Der Eigentümer der Sägemühle in 

 Baranyakárász, Martin Kühnel jun. wandte 

 sich nämlich von dem Tierschutzverein in 

 Kőszeg aufgemuntert, an den Direktor unseres 

 Institutes und erbot sich zur Herstellung von 

 Nisthöhlen. Otto Heem.«; nahm das Anerbieten 



* Nutzen und Schaden der Vögel. Verfasst von 

 Otto Herman. Ins Deutsche übersetzt von Joh. Karl 

 Rosier in Szászrégen. Verlag von Fb. Eugen Eoehlbb, 

 Gera-Untermhaus 1903. 



