805 



A niarjîitszigeti iiiadárTédelini telep. 



A fővárosunk közelién, több mint 2 km. 

 hosszúságbiin elterülő gyönyörű dunai szige- 

 tünk százados fáival, disztjokraival s a zár- 

 dák romjait borító sűrűségeivel a niadártele- 

 pítési kísérletek száiims oly feltételét egyesíti. 

 a mely ínég a nuilt év nyarán megragadta 

 DK. Darányi Ignácz földmivelésügyi iniiiisteriink 

 figyelmét. Ekkor határozta cl oly madáivé- 

 delini mintatelep létesítését, a mely mint a 

 M. 0. K. kísérleti területe, egyszersmind a 

 nagyközönség oktatására is szolgáljon. 



Első kísérletül a beszerzett 100 fészekodu 

 közül 1906 novemberében 53 helyeztetett el. 

 A részint alacsony karókra, részint élőfák 

 törzseire, még pedig a verebekre való tekin- 

 tetből javarészt 1 — PA m. magasságba he- 

 lyezett odvak 1-töl kezdődő sorszámmal van- 

 nak ellátva. E számok a külön e czélra 

 készült pontos térkép megfelelő helyeire van- 

 nak jegyezve, hogy ily módon a M. 0. K. 

 kiküldöttje minden odu sorsáról számot adó, 

 tehát az eredményeket is pontosan feltüntető 

 naplót vezethessen. A téli etetés eszközéül 

 o etetőkuuyhó vau elhelyezve. Csalogatóul az 

 etetőasztalról lecsüngő fél dió- és faggyú^ 

 darabok, valamint napraforgórózsák vannak 

 alkalmazva. Eleimül pedig a karászi odu- 

 gyárból beszerzett .,madárkalács" szolgál. 



A szabadon fészkelő madarak megtelepü- 

 lése érdekében kísérletképpen 4 bokorsűrű- 

 ség alja vétetett körül Vs méter magasságú 

 (5 cm. lyukbőségű) sodronyhálóval, a mely- 

 ből a lehullott száraz leveleket a szél se 

 söpörheti a pázsitra. Dy módon iparkodunk 

 e díszkert bokrait is fészkelésre alkalmasabbá 

 tenni, a nélkül, hogy ezzel a park szépségé- 

 nek ártanánk. Hogy a már megtelepült mada- 

 rak is el ne riasztassanak, kérésünkre Maovau 

 György főkertész úgy intézkedett, hogy jövőre 

 a bokrokat c»ak i)ermetezövel öntözzék, ne pedig 

 tömör vízsugárral. Lépések történtek a szige- 

 Aqiüla XIV. 



Die Vogelschiitzstation anf der Marga- 

 rethen Insel. 



Unsere über 2 kim. lange, in der Mitte der 

 Hauptstadt gelegene, wnndcrsciiüiie üonau- 

 insel vereint in ihren hundertjährigen Bäumen, 

 Ziersträuchern und mit ihrem dichten Pflanzen- 

 wüchse auf den Klosterruinen so zahlreiche 

 Hedingungen einer Versuchsstation für Vogel- 

 ansiedelung, dass dieselbe schon im .Sommer 

 des Viirjahres die Aufmerksamkeit unseres 

 Ackerbauministers Ür. Iünaz v. Dar.wvi auf 

 sich zog. Damals beschloss er hier eine 

 solche Vogelschutzstation einzurichten, welche 

 als Versuchsgebiet der II. 0. C. zugleich zur 

 Belehrung des Publikums diene. 



Als erster Versuch wurden von den be- 

 stellten 100 Nisthöhlen im November 1900 

 58 ausgehängt. Die teilweise auf niedere 

 Pfähle, teilweise auf die .Stämme lebender 

 Bäume, u. zw. mit Rücksicht :uit' die Sper- 

 linge zum grössten Teile in einer Höhe v(ui 

 1 — 1'/^, Meter ausgehängten Nisthöhlen sind 

 mit einer laufenden Nummer versehen, welche 

 mit 1 beginnt. Diese Zahlen sind auf die 

 entsprechenden Plätze einer besonders zu 

 diesem Zwecke hergestellten genauen Karte 

 eingetragen, damit der Delegierte der V . < ». 

 C. ein über jede Nisthöhle beziiglicheä, daher 

 auch die Resultate genau wiedergebendes'i'age- 

 buch zu führen imstande sei. Für die Wiuter- 

 fütterung wurden 8 Futterhäuser errichtet. 

 Als Lockmittel wurden von dem Futtertische 

 herabhängende halljíertt; Wallnüsse und Talg- 

 stückchen, sowie Sonnenblumen-Scheiben an- 

 gewendet. Als Nahrung dient der ..Futter- 

 stein", welcher von der Nisthühlenfabrik in 

 Kárász geliefert wurde. 



Behufs Ansiedelung fier Freibrütler wurden 

 versuchswM'ise 4 Straiichdickichte mit einem 

 ca V'a Meter hohen Drahtnetze (Maschenweite 

 5 cm.) umgeben, so dass die herabfallenden 

 Blätter vom Winde nicht hinansgeweht wer- 

 den können. Auf diese Weise versuchen wir 

 die Sträucher dieses Ziergartens auch für 

 das Nisten geeignet zu macheji, ohne damit 

 der Schönheit des Parkes zu schaden. I'm 

 die schon angesiedelten Vögel nicht zu ver- 

 treiben, würde auf unser Ansuchen Herrn 

 ( )bergärtiier Georg Magyar veranlassen, dass 

 in Zukunft dic^ Sti-äucher nicht mit massiven, 

 sondern mit geteiltem Wasserstrahl begossen 



39 



