324 



gető czaiikó hárdiii fós/.kci tiiláltani az 1905 

 őszóii foríialiinilia lielyezetf crdin villamos 

 vasút töltésén, « sínektől -iO-nO cm. távol- 

 sdf/han. A pályatest a ]vul)nchna-patak part- 

 jára van építve: iiapimta iiároniszor közleke- 

 dik oda és vissza a vonat Két párnak sike- 

 rült is a költés, de a harmadik fészekalj 

 elpusztult. A fészekhelynek ezt a sajátságos 

 választását avval magyarázhatom meg, hogy 

 a Lubochna-patak 1906 tavaszán többször ki- 

 áradt, a töltésen pedig a fészkek az ártól 

 tökéletesen mentek \(dtak. 



Ektl Gusztáv. 



Micropns apus (L.) fészkelése liarkály- 

 odvakbaii. A simonkai hegységben (Abauj- 

 Torna m.) erdei legelőn, hová a falusi csorda 

 szokott járni, százados tölgyfák harkálycsinálta 

 kerek nyílású odvaiban kb. 10 pár sarlós 

 fecske fészkelt 5 — 7 méter magasságban. A 

 rankfüredi fiirdőkertben szintén fészkel né- 

 hány pár, ugyancsak kis kerekszájii harkály- 

 odvakban. 



Nagy Jenő. 



A fecskék előrelátása.* Falusi lakásom 

 tornáczán egy fecsicepár tV-szkelt. Július elején 

 már majdueni anyáiiyi fiatalok voltak a fészek- 

 ben, mikor látom, hogy az öregek közvetlen 

 a régi fészek mellé látszólag új fészekrakásba 

 kaptak. De nem építettek líjat, hanem csak 

 egy sor sarat tapasztottak a régi mellé, egész 

 hosszában. A dolog szemet szúrt, annyival 

 inkább, mert önkéntelenül kérdeztem magam- 

 ban: mi czélja lehet e munkájuknak akkor, 

 mikor a fiókák táplálását is alig gyiizik. Ala- 

 posabban megvizsgálva a fészket, láttam, hogy 

 elvált a faltól s leonűani készült. A fecskék 

 ezt bizonyára észrevették s nyilván azért rak- 

 ták oda az líj rend sarat, hogy megerősítsék 

 a fészküket. Ez azonbau csak részben silverült 

 nekik, mert j)ár nap multán luégis csak ledült 



* A közleményt Cheenei. István úr kiildto be. 



icii iu Fenyöháza auf dem Damme der im 

 Herbst 1905 in Hetrieb gesetzten elektrischen 

 Hf)lzl)eförderungsbahn drei Nester des Fluss- 

 iiferUiufers -iiì—òU cni. von dem Geleise ent- 

 fernt. Der Hahnkör])er ist auf dem l'fer des 

 Lnbochna-Haeiies erbaut; der Zug verkcdirt 

 täglich dreimal hin und zurück. Zwei l'aaren 



gelang die Brut auch, 



! ritte Gelege ging 



zngrunde. Diese eigentümliche Wahl des Hrnt- 

 platzes lässt sich vielleicht dadurch erklären, 

 dass der Lubochna-Bach im Frühjahre 1906 

 mehrmals sehr hoch aiischwfill, und dass die 

 Nester auf dem Damme demgegenüber vor 

 der Überschwemmung vollkommen geschützt 

 waren. 



Gustav Ertl. 



lírüten von Micropus apus (L.) in Specht- 

 höhlen. Atif einer Waldwiese in dem Gebii'ge 

 zu Sinuinka (Koni. Abaiij-T(u'na). wo die Dorf- 

 lieerde zu weiden pflegt, nisteten ca 10 Paar 

 Mauersegler in den Spechthöhlen hundert- 

 jähriger Eichen, iu einer Höhe von 5 — 7 Me- 

 ter. In dem Kurwalde von Rankfüred nisten 

 ebenfalls einige Paare gleichfalls in Specht- 

 liöhlen mit kleinen rnnden Fluglöchern. 



Eugen Nagy. 



Umsicht der ^^chwalhen * Auf dem Flur 

 meiner Wohnung brütete ein Schwalbenpaar. 

 Anfang Juli, als schon fast flügge Jungen im 

 Neste waren, beobachtete ich, dass die Alten 

 scheinbar ein neues Nest unmittelbar neben 

 dem alten errichten wollten. Sie bauten je- 

 doch kein neues Nest, sondern klebten nur 

 eine neue Kotreihe um den ganzen Rand des 

 alten Nestes herum. Die Sache war mir timso 

 auffallender, als ich mich unwillkürlich fragen 

 musste, was diese Arbeit für einen Zweck habe 

 in einer solchen Zeit, wo sie iiiren Jungen 

 kaum genügende Nahrnng zubringen kiüinen. 

 Nach eingehenderer L'ntersuchung fand ich. 

 dass sich das Nest von der Wand ablöste 

 und vom Herabstürzen bedroht war. Die 

 Schwalben hatten dies wahrscheinlich wahr- 

 genommen, und klebten die neue Kotreihe 

 jedenfalls deshalb um das Nest, um dasselbe 

 zu verstärken. Dies gelang ihnen jedoch nur 

 teilweise, indem das Nest nach einigen Tagen 

 dennoch herabstürzte, doch waren damals 



* Diese Jlitteihuig: wurde uns von Herrn Stephan 

 v. Cheknel zuffesaiidt. 



