330 



kényszeredtek, hogy kr/.zcl iiicü- lehetett őket 

 fogni s bevinni a szobába, a honnan felmele- 

 gedésük után ismét kimentek. A fogoly is 

 igen nagy számban pusztult el, mert a január 

 közepén beállott eső következtében a hóréteg 

 felszíne jéggé fagyott a rákövetkező hideg- 

 ben s minthogy ezt áttörni nem tudták, nem 

 kereshették meg táplálékukat. 



Rácz Bél.í, Szerep. 



Az 11)06 W. évi tél hihetetlen mennyiség- 

 ben pusztította a madarakat különösen a ve- 

 rebeket, de a cziiikék közül is nagyon sok 

 hullott el. Az abnormi« időjárás következtében 

 nagyon megkésett a madarak költési ideje, 

 úgy hogy a cserebogárjárás idejében még 

 csak maguk pusztították őket s e falánk rovar- 

 sereg jórésze zavartalanul rakhatta le petéit 

 megvetve a mostaninál jóval nagyobbszabású 

 cserebogárjárás alapját. 



Vever.\n Istv.íx. Abony. 



Az abnormis tél madárjiusztitó hatása azon- 

 ban még az árvizekben is volt észlelhető, így 

 pl. Cerva Frigieb jelentése szerint a nádban 

 fészkelő tuadárvilág költését az árvizek három 

 ízben semmisítették meg 1907 tavaszán, úgy 

 hogy nagyon sok madár egyáltalában nem 

 fészkelt az idén. 



Végeredményében az idei tél nemcsak a 

 madarak pusztításával és költésük meghiúsí- 

 tásával okozott nagy károkat, hanem egyúttal 

 avval is, hogy ily módon közvetve elősegítette 

 a rovarvilág nagyobbmérvű elszaporodását. 



:\i. 0. K. 



viele kamen derart herunter, dass man sie 

 mit der Hand fangen und in das Zimmer 

 bringen konnte, von wo sie, nachdem sie 

 sich erwärmt hatten, wieder hinausflogen. Das 

 Rebhuhn kam ebenfalls in grosser Anzahl um. 

 indem sich infolge des Regens Mitte Jänner 

 die ( )l)t'rtiäche der .Schneedecke nach einem 

 Froste mit einer Eiskruste überzog, welche 

 sie niclit durchbrechen, und deshalb auch 

 ihre Nahrung nicht finden konnten. 



Béla Rácz, Szerep. 



II. Faiittlsztika. 



Felhívás a INunienius tennirosfris Vieill. 



magyarországi fészkelesénck 



megflgjeléséhez. 



ScHMiDHOFFENi TscHUsi ViKTOR LOVAG, intéze- 

 tünk tiszteletbeli tagja 1907 április lo-ről 

 keltezve a következő átiratot intézte a M. 0. 

 K.-hoz: 



.,A vékonycsőrű póling (Xnnicnhis ienni- 

 rostris ViEUíL.) tojásait mindeddig kimiUatha- 



Der AMnter 19U6'7 vernichtete die Vogel- 

 welt in unglaublicher Anzahl, besonders die 

 Sperlinge, doch kamen auch sehr viele Meisen 

 um. Infolge der abnormen Witterung ver- 

 sj)ätete sich auch die Brutzeit der Vogelwelt 

 ausserordentlich, so dass zur Zeit der Mai- 

 käferplage die Vogelwelt noch ohne ihre Jun- 

 gen dastand, und daher diese gefrässigen 

 Insekten ihre Eier ungestört ablegen konnten, 

 wodurch sie die Grundlage für eine zukünf- 

 tige, die heurige übertreffende Maikäferplage 

 legten. Stephan Veverán, Abony. 



Die vogelvernichtende Wirkung des abnor- 

 men Winters zeigte sich jedoch auch noch 

 in den Hochwässern, so berichtet z. B. Fried- 

 rich Cerva, dass die Brufen der im Rohr 

 nistenden Vögel im Frühjahre 1907 dreimal 

 von den Hochwässern vernichtet wurden, und 

 dass infolgedessen viele Vögel heuer über- 

 haupt nicht brüteten. 



Im Endresultate verursachte daher der 

 heurige Winter nicht nur durch das Vernich- 

 ten der Vogelwelt und das Vereiteln des 

 Brütens grossen Schaden, sondern auch durch 

 diese indirekte Vorschnbleistung einer grösse- 

 ren Vermelirung der Insektenwelt. 



U 0. C. 



//. Faunistik. 



Aufforderung zur Beobachtung des Biü- 



tens von Nuiiienius tenuirostris Vieill. in 



Ungarn. 



Herr Ritter Viktor von Tschuhi zc Schmidhoffen, 

 Ehrenmitglied unseres Institutes, richtete vom 

 15. April 1907 datiert folgende Zuschrift an 

 die U. 0. C. 



„Bis heutigen Tages sind sichere Eier des 

 düunschnäbligen Brachvogels i \umenius 



