334 



elmosódottak. A fej sötétbarna, vörhenyes 

 árnyalattal; a hát ós váll, a szárnyfedő és 

 evt'zőtdUak mind erősen sötét, sőt az utóljbiak 

 teljesen fekete színnek, de a láb narancs- 

 sárga, a mi teljesen a vetési lúd jellege. 



Tiszta Anser brachyríjnchus Baill. vagy 

 más átmeneti forma ezen az egyen kívül nem 

 került szemem elé. Úgy ez a példány, mint 

 az arvcvsis és ver/lcrtvfi példányok az Erdélyi 

 Mnzeum-Egylet gyűjteményében vannak Ko- 

 lozsvárott. 



Nagyon is érdemes volna a vadliidjárás eme 

 klasszikus helyén behatóbb tanulmányokat 

 végezni, mert már az a tömérdek példány is, 

 a mely itt őszszel és tavaszszal teritékre 

 kerül, páratlan vizsgálati anyagot nyújtana 

 egyes jelenleg még mindig némileg bizony- 

 talan vadlúd-fajták és változatok tisztázásához. 



Nagy Jenő. 



Keselyüfajaink Délniagyaror.szágou. 1907 

 augusztus hó első felében a Kazán-szorosban 

 gyűjtöttem s ez alatt leginkább a keselyű- 

 fajokra fordítottam figyelmemet. Sajnos, azt 

 kellett megállaiiítanom, hogy a keselyüknek 

 ez a hajdani eldorádója már eltűnt: alig 8 — 10 

 évvel ezelőtt még szép számban fészkelt itt 

 a fakó és barátkeselyű, manapság azonban 

 már nyomuk sincs. Tavaszszal és őszszel 

 még elvetődik ide egy-két példány, hátlia 

 akad a Duna ])artján valami kivetett dög, de 

 1901 óta nem fészkeltek itt. 



A keselyűk kiveszése elsősorban a strychnin- 

 nek tulajdonítható, továbbá annak is. hogy 

 lijabban az elhullott állatokat azonnal el kell 

 takarítani. Az utolsó itt fészkelt keselyűk ki- 

 irtásának gyászos és kétes dicsőségű emléke 

 azonban egy bécsi ember nevéhez fűződik. Ez 

 az ember Toblee volt, egy bécsi sétapálcza-, 

 bot- és esernyő- gyáros vigécze, a ki itt nyers 

 anyagot gyűjtött a gyár részére, mellékesen 

 azonban iii('gb('csi |ii';H'paráli'i-intézetek vigécze 



er unf der Schneide des Oberschnabels schon 

 24 mm. erreicht. Auf dem Unterkiefer ist der 

 Streif wieder nur schon 10 mm. breit und 

 seine (rrenzen sind verschwommen. Der Kopf 

 ist dunkelbraun, mit einer Nuance ins Röt- 

 liche ; Rücken, Schultern, Flügeldecken und 

 Schwungfedern sind alle sehr dunkel, die 

 letzteren sogar gänzlich schwarz, die Fusse 

 aber sind orangegelb, was ganz das Kenn- 

 zeichen der Saatgans ist. 



Die reine Form von Anser bnicht/ryiiehns 

 Baill. oder andere Übergangsformen ausser 

 dieser kamen mir nicht vor Augen. Dieses 

 Exemplar, so wie auch die arvensis- und 

 neglectus -Exemplare befinden sich in der 

 Sammlung des „Erdélyi Múzeum Egylet'' zu 

 Kolozsvár. 



Es würde sich sehr lohnen, auf diesem 

 klassischen Durchzugsgebiet der Wildgänse 

 eingehendere Studien zu machen, weil schon 

 die vielen Exemplare, welche hier im Früh- 

 jahr und Herbst zur Strecke gebracht werden, 

 ein unvergleichliches Untersuchungs -Materiale 

 zur Klärung einzelner auch lieute noch nicht 

 sicherer Arten und \'arietäten der W'ildgänse 

 abgeben würden. Eugen Nagy. 



Unsere Geierarten in Südungarn. In der 



ersten Hälfte des August 1907 sammelte ich 

 im Kazán-Passe und wandte ich dabei meine 

 Aufmerksamkeit hauptsächlich den Geierar- 

 ten zu. Leider musste ich erfahren, dass die- 

 ses einstige Eldorado der Geier schon ver- 

 schwunden ist ; vor kaum 8 — 10 Jahren brü- 

 tete der Mönch- und Gänsegeier hier noch in 

 ziemlicher Anzahl, heutzutage aber ist keine 

 Spur mehr von ihnen vorhanden.' Im Frühjahre 

 und im Herbst treiben sich noch 1 — 2 Exem- 

 plare hier herum, vielleicht dass sich am 

 Donauufer ein angeschwemmtes Aas finden 

 lässt, aber seit 1901 brüteten sie hier 

 nicht mehr. 



Die Ausrottung der Geier niuss in erster 

 Linie dem Strychnin zugeschrieben werden, 

 ausserdem aber auch den neueren Massregeln, 

 dass die gefallenen Tiere sogleich vergraben 

 werden müssen. Die traurige und wenig rühm- 

 liche Erinnerung an die Ausrottung der letz- 

 ten Geier, welche hier gebrütet haben, ist 

 mit dem Namen eines Wieners verbunden. Es 

 war dies Toblrr, Reisender einer Wiener 

 Spazierstock- und Regenschirmfabrik, der hier 



