841 



Phaenologiai irodalmi értesitések 



Irta : Schknk Jakab. 



Daiisk Ornitlioloíiisk Korenings Ti<ls- 



skrift. Aarír!in<í I. Kjöbenhaven 1906/07. 

 Uedigeret af 0. helms. 



Lelkes ornithologus gárdája s a madártan 

 érdekében áldozatra kész közönsége révén 

 immár Dániának is van önálló, tisztán az 

 ornithologia czéljait szolgáló folyóirata. Meg- 

 előzött evvel nem egy nagyobb nemzetet, s 

 megvetette vele a dán ornithologia czéltuda- 

 tos és intenzív kifejlesztésének alapját. Re- 

 mélhetőleg megteremti egyúttal Dánia első 

 állandó ornithophaenologiai hálózatát is. A 

 világító tornyokon ugyan már harmadfél év- 

 tized óta folynak a megfigyelések, csak- 

 hogy ezek túlnyomó részben az átvonulási 

 jelenségekre terjednek ki, s így nem jánd- 

 hatnak hozzá a megtelepedés kérdésének 

 tisztázásához. Ez pedig annál fontosabb volna, 

 mert a jó megfigyelésekben bővelkedő Német- 

 ország és a skandináv félsziget között eddig- 

 elé idevágó dán megfigyelések hiányában 

 nincs meg az ornithophaenologiai kapcsolat. 

 Reméljük, hogy a ..Dán Madártani Egyesiilel" 

 sikerrel fogja niegoldaui ezt a reá váró 

 fontos föladatot, s tevékeny részt vesz abijaii 

 a jelenleg mind szélesebb körökbe terjedő 

 mozgalomban, mely újabb és újabb megfi- 

 gyelő hálózatok szervezésében nyilvánul, s a 

 legújabb időben már Délafrikába is kiterjedt. 



Az idei első évfolyamban különösen 3Ior- 

 tensen H. K. K. „gyűrűkkel megjelölt 

 madarak" czimű czikke igen érdekes ornitho- 

 phaenologiai szempontból. Ismerteti ebben 

 azokat az eredményeket, a melyeket IWtU óta 

 a madárvonulási kísérletügy terén elért. Kísér- 

 leti madarai a fehér gólya, egerészölyv, vörös 

 kánya, héjjá és seregély. Ezek lábára könnyű 

 aluminiunigyűrüt erősít, a melyen meg van 

 jelölve a dátum és hely, úgy hogy a más 

 vidékeken elejtett madárról meg lehet álla- 

 pítani a hazáját. Ezeket a kísérleteket Mor- 

 TEN8EN nemcsak az öreg madarakon végzi, 

 hanem főleg a fészekben lévő fiókákon. lly- 

 módon nemcsak a vonulásról nyújt igen be- 

 cses adatokat, hanem egyúttal a madarak 



Phaenologische Literaturberichte. 



Von Jakoií Schenk. 



Dansk Ornithologisk Forening-; Tirts- 

 skrift. Aargang 1. Kjöbenhaven 1906-07. 

 Redigeret af 0. Helms. 



Die begeisterte omithologische Garde mid 

 die für Vogelkunde opferwillige Gesellschaft 

 brachte nunmehr auch in Dänemark eine 

 selbständige, nur ornithologischen Zielen die- 

 nende Zeitschrift zustande. Es wurde dadurch 

 manch grösserer Nation zuvtu-gekommen, und 

 die Grundlage zur intensiven zielbewussten 

 Weiterentwickelung der dänischen Ornithologie 

 gelegt. Hoft'entlich wird dadurch auch das erste 

 ständige ornitho])häiiol()gische Beobachtungs- 

 netz Dänemaiks (mtstehen. An den Leucht- 

 tiiriiicn wird zwar schon seit dritteinhalb 

 Dezennien beobachtet, doch l)eziçh<Mi sich 

 hier die Beobachtungen vorwiegend auf Diurh- 

 zugserscheiuungen, und können daher zur 

 Klärung der Besiedeln ngsfrage nicht beitragen. 

 Dies wäre aber umso wichtiger, als zwischen 

 dem an guten Beobachtungen reichen Deutsch- 

 land und der skandinavischen Halbinsel der 

 ornithophäiKdogiscIie Verband noch iniiner 

 fehlt. Hofi'entlich wird die „Dänische Oriiitho- 

 logische Gesellschaft'' diese ihrer wartende 

 wiclitige Aufgabe mit P>rfolg lösen und regen 

 Anteil an der immer weitiu'e Kreise umfassenden 

 Bewegung nelnnen, welche in der Organisie- 

 rung neuer Beobaiditungsnetze wahrnehmbar 

 ist, und in iler neuesteu Zeit sogar anch in 

 Südafrika Wurzel schlug. 



In dfui heurigen ersten Jahrgänge ist be- 

 sonders H. (!h. K. Mohtbnsuns Artikel über 

 die ..Ringvögel" ungemein interessant vom 

 ornithophänologisi-luin Staudpuidcte. Es wer- 

 den darin jene ErfoIg(! angegeben, welche 

 der Verfasser s(ut 1899 atd" dem Gebiete des 

 Vogelzug- V(îrsuchswes(ms erreichte. Seine 

 Versuchsvögel sind weisser Storch, Mäuse- 

 bussard, roter Milan, Habicht und Star. Am 

 Fusse dieser wird ein leichter Aluminiumriug 

 befestigt, an welchem das Datum und der 

 Ort angegeben ist, so dass an dem anderwärts 

 erlegten Vogel dessen Heinuit bestimmt werden 

 kann. Diese Versucht! macht Mortenskn nicht 

 nur an alten Vögeln, sondern hauptsächlich 

 an den Nestjungen. Auf diese Weise werden 

 nicht nur über den Zug wertvolle Daten er- 

 halten, soiulern zugleich iilier das Alter der 



