346 



ban. Másfélszázados tapasztalat szerint Finn- 

 országban könnyen akad sok jó megfigyelő, 

 csak vezető kell, a ki állandóan ébren tartsa 

 az érdeklődést. Ez a vezető Dr. Levander sze- 

 mélyében meg is van, s igy biztosra vehet- 

 jük a sikert. 



Gallenkanip Yiliiios: A füsti fecske megér- 

 kezése Bajorországban 1905 tavaszán. Töme- 

 ges megfigyelés alapján készült füldolgozás. Ver- 

 handlungen der Ornith. Gesellschaft in Bayern 

 VI. évf. 1905. München 1906- 41 — 100 lap. 



Hogy csekély eszközökkel is mily jelentős 

 eredményeket érhet el az ügybuzgóság és 

 lelkesedés, arra nézve fényes és követésre 

 méltó példát adott a bajor madártani egye- 

 sület avval, hogy 1905. tavaszán tömeges 

 fecskemegfigyelést rendezett, azt földolgoz- 

 tatta és kiadta. Habár a megfigyelések száma 

 aránylagosan se éri el azt a magasságot, a 

 melyet Magyarországon jóval kedvezőbb viszo- 

 nyok között el tudtunk érni, azért mégis 

 méltóan sorakozik melléje és valóban becses 

 összehasonlító anyagot nyújt. A bajor madár- 

 tani egyesület és a földolgozó mindent meg- 

 tettek a siker érdekében és valóban értékes 

 adalékokkal gazdagították az ornithophaeno- 

 logiai kutatást. Az már elejétől kezdve se 

 lehetett kétséges, hogy a bajor intelligenczia 

 élénk részt vesz majd a mozgalomban : bizo- 

 nyos, hogy ez a tömeges fecske megfigyelés 

 nemcsak ornitliophaenologiai vívmány, hanem 

 egyúttal hű tükörképe a kulturális fejlettség- 

 nek is. 



Ezek a tömeges megfigyelések több szem- 

 pontból adnak igen fontos tanulságokat : 

 hogyan és miképpen kell szervezni eze- 

 ket, hogyan kell föltenni a kérdéseket, s 

 hogy szóljon az utasítás, hogy tényleg hasz- 

 nálható anyag gyűljön össze ; mennyiben 

 válnak be a földolgozásnál követett módszerek 



halb so gross war. als anno 1896. Nach der 

 Erfahrung von îinderthalb Jahrhunderten ist 

 es in Finnland nicht schwer viel gute Be 

 obachter zu erhalten, es bedarf nur des 

 Führers, der das Interesse ständig wach er- 

 halte, und dieser Führer ist in der Person 

 von Dl!. Lkvander auch vorhanden, so dass 

 der Erfolg als gesichert angenommen wer- 

 den kann. 



Willieim (iallenkanip: Die Ankunft der 

 Rauchschwalbe im Frühjahr 1905 in 

 Bayern. .Vuf (Irund einer Massenbeolyaclituug 

 bearbeitet. Verhandlungen der Ornith. Gesell- 

 schaft in Bayern. Jahrg. VI. 1905. München, 

 1906 p. 41—100. 



Wie man trotz geringer Mittel, aber mit 

 umso grösserer Begeisterung und Liebe zur 

 Sache wirklich bedeutende Resultate erzielen 

 kann, davon gibt uns die Ornithologische 

 Gesellschaft in Bayern durch Veranstaltung, 

 Bearbeitung und Herausgabe einer Masscn- 

 beobachtuug über den Frühjahrszug der Rauch- 

 schwalbe im J. 1905 ein glänzendes und der 

 Nachahmung würdiges Beispiel. Wenngleich 

 die Anzahl der Beobachtungen auch im Ver- 

 hältnisse nicht jene Höhe erreicht, welche wir 

 in Ungarn unter bedeutend günstigeren Ver- 

 hältnissen erzielen konnten, so reiht sicii die- 

 selbe der unserigen doch würdig an die Seite, 

 und ergibt ein wirklich wertvolles Ver- 

 gleichungsmateriale. Die Ornithologische Ge- 

 sellschaft in Bayern und der Bearbeiter taten 

 ihr Möglichstes im Interesse des Erfolges, 

 und bereicherten die oruithophaenologische For- 



[ schung mit wirklich bedeutenden Beiträgen. 



1 Dass sich die bayerische Intelligenz sehr 

 lebhaft an der Frage beteiligen werde, musste 

 schon vom Beginne an ausser Zweifel stehen : 

 so viel steht fest, dass diese Massenbeobach- 

 tung nicht nur eine ornithophännlogisciie 

 Errungenschaft ist, sondern zugleich auch ein 

 getreues Spiegelbild über die kulturellen Ver- 

 hältnisse ergibt. 



Diese Massenbeobachtungen ergeben in 

 mehreren Beziehungen sehr wichtige Resul- 

 tate : wie dieselben zu organisieren sind, wie 

 die Fragen aufzugeben sind, wie die In- 

 struction lauten muss, um ein wirklich brauch- 

 bares Materiale zu erhalten, dann inwiefern 

 sich die bei der Bearbeitung angewandten 



